# Par netriviālu laika mašīnu!

Янис Янович Тамлюнс

Сборник фантастических идей и их набросков. На латышском языке.

PAR NETRIVILU LAIKA MANU!

Daas fantastiskas idejas un to uzmetumi (par laika manu u.c.) J.T.

FRAGMENTI. STVOKLIS UZ 2025.11.15.


0. Priekvrds 7

I

1. Tikumba un krsu televizors 11

2. Amatiertulkojums:

Jurijs Tambergs. Dai uzdevumi fantzijai 25

(+Piezmes) 44

3. H(a)osu vcji 162

4. Cilvku un dievu pasaule 171

5. anru rji 183

6. Citds robotu dumpis 189

7. Fantzijas matematizcijas princips 195

8. Brlis astokjis, brlis delfns, brlis fantomists 202

9. Asistents astokjis 221

10. Kas bs pc Plutonijas? Sazarot zemeslode? 238

11. Kabatnis, jauks dzvnieci 245

12. Daudzmju dzvoklis 247

13. Piezmes pie Jefremova Andromdas Miglja 250

14. Ko stt kosmos 281

15. Kamaas apgana 291

16. Par teleportciju 297

17. Garmejot: maija un filoloija 332

18. Vl no fantastronautikas 336

19. Daas fantzijas pantos 352

20. Integri un dzve 364

II

21. Kpc mums nav laika manas 466

22. Maksimums no minimuma: Tuvu msdienu fizikai 481

23. Maksimums no minimuma: Pc Novikova principa 490

24. Pastkastt atrasta lapia 507

25. Medana un prmedana 511

26. Neticama situcija un norma 515

27. Tlbraukana, teleportcijas paveids 519

28. Vl par tlbraukanu 521

29. Daas piezmes no nkotnes par tlbraukanu 522

30. Romieu briesmas 523

31. Nekas pas, dokumentla pretruna 527

32. Spoki (komentrs epizodei no N. Grostia Atvrt laika) 528

33. Konkistadori, reideri, algebra 531

34. Kleversona atkljumi u.c. sples ar arheoloiju 533

35. Pasaule, kura nepaspja aiziet boj 539

36. Mans sapu hronoklasms 542

37. K nokt vairs neeksistjo vstur 545

38. Visprintie laika ceojumi jeb Hronooperciju universums 547

39. Hronooperciju universums bet kas tlk? 553

40. Viens=Daudz. Sazarotais laiks uz vienas laika lnijas 560

41. Iz hronoklasmu lietoanas: Enertikas viet 567

42. Iz hronoklasmu lietoanas: Sadzves tehnik 568

43. Hronoklasmus dzv! 569

44. Matemtiku hronoklasmos! 570

45. Minimlismam ir problmas? 572

46. Par Pirmo paradoksu 575

47. Hronoopercijas: Daudzvietba 583

48. Hronoopercijas: Retroizvle 587

49. Hronoopercijas: Indukcija 590

50. Hronoopercijas vispr? 591

51. Un vl dai varianti? 594

52. Laika ceojumi un internets (pris ideju) 596

53. Hronoopercijas: Piederbas efekts 599

54. Hronoopercijas: Redzt sevi uzlcam 600

55. Ceojums ceo 601

56. Ceot uz ceojumu 605

57. Aizrautbas pasaul 608

58. Dvains pasaules neizbgamba 609

59. Daudzmodeu laika ceojumi? 610

60. Visi momenti vl nav viss laiks 620

61. Ceot laik - ceot vispr 623

62. Laika kabelis 625

III

63. Par sazaroto laiku 627

64. Pc Evereta? 1. Retro-sazaroans 648

65. Pc Evereta? 2. Uz sistmm, uz mijiedarbbm, uz maksmumu? 662

66. Pc Evereta? 3. Anomlijas utt.? 675

67. Pc Evereta? 4. Modificts everetiskums? (Uzmet.) 681

68. Uzmetums par hronoklasmiem 698

69. Opercijas migl? (Uzmetums par vstures mainanu) 721

70. Otrs uzmetums par vstures mainanu 742

IV

71. Neolta revolcija, senlaiku domana un progresori 759

72. Fragmentras idejas par progresoriem 768

73. Visi var ceot laik - un katrs pa savam 774

74. Fragmentras piezmes par vsturi 784 *817

75. Daas fantzijas ap Trojas karu 832

V

76. Pafantazsim par zintni, kaut mazliet 837

77. Cilvks, cilvks, vlreiz cilvks! 872

78. urkt vai attstt? 885

79. K panest laika manu? Laika mana un ideologi 897

80. Galilejs un nkotne, kristietba un zintne 900

81. Nemirstba caur atjaunoanos?/Vai TRIZ vl nav par daudz lirikas? 906

VI

82. Latviei un laika mana 953

83. Vienkrs patiesbas 955

84. sas piezmes par nemirstbu 968

85. No Ta ststiem par vsturi 971

86. Fjodorova ideja 983

87. Amatiertulkojums: Henrihs Altullers. 12. uzdevums, 28. uzdevums 994

88. Revia ideja (Komentra uzmetums) 1000

89. Atovs par tls izlkoanas darbu 1007

90. Atgrieans un maldans 1012

91. Par ko dom Toms 1016

92. Ko teica Tlis atvadoties 1025

93. Pcvrds 1026

VIII

Pielikums.

Joprojm laika mana!

Amatiertulkojumi

(Piezme. eit dubljas ar dai teksti,

kuri jau bija krjuma pamatda)

I. Fantadroms uz mana galda

A.01. Leonds Akinazi. rsiela 1027

A.02. Leonds Akinazi. Instrukcija ceotjam laik 1028

A.03. Leonds Akinazi. Instrukcija ceotjam telp 1029

A.04. Vladimirs Malovs. Pc divsimt gadiem 1031

A.05. Mihails Puhovs. Ms un msu vecki 1034

A.06. Oegs Kurguzovs. Ttis zns 1042

A.07. Leonds Akinazi. Nezdambas likums 1044

A.08. Leonds Akinazi. Rotalietas 1047

A.09. Igors Rososhovatskis. Dzvbas dzriens 1048

A.10. Anatolijs Deprovs. Pcvrds Velsam, 2. Laika mana 1053

A.11. Alfrds Besters. FRAGMENTII no ststa: Hobsona izvle 1054

A.12. Leonds Akinazi. Novrotju dls 1056

A.13. Jurijs Dubrovins. ie trs 1058

A.14. Leonds Akinazi. Novliet man laimgu ceojumu! 1061

II. Msu pagtnes nkotne un vl

A.15. Georgijs Lavrovs. Jaun paaudze 1063

A.16. Dmitrijs Bienkins. Diktators un laiks 1067

A.17. Aleksandrs Ziborovs. Firdous 1072

A.18. Leonds Akinazi. Rela iespja izmantot laika manu 1076

A.19. [vl projekt]

A.20. Dmitrijs Trifonovs. Misionrs no zvaigznes (raksts) 1082

A.21. Herberts Franke. Pagtnes kdas 1085

A.22. Dons Skalci. Vstis no iespjamajm nkotnm - 1 1092

A.23. Horhe Luiss Borhess. Fantastiska ststa uzmetums 1095

A.24. Dmitrijs Trifonovs. Hronoklasmu nebs (raksts) 1097

A.25. Aleksandrs Abramovs, Sergejs Abramovs. Happy end 1100

A.26. Leonds Akinazi. Zikre 1105

A.27. Leonds Akinazi. Neturiet ms par muiem 1107

III. Paradoksa pirmkursnieki

A.28. Fredriks Brauns. Eksperiments 1109

A.29. Fredriks Brauns. Pirm laika mana 1110

A.30. Vladens Bahnovs. Tas pats Balabakins 1112

A.31. Mihails Puhovs. Hronosa divas sejas 1115

A.32. Jevgeijs Lukins. Dziesma par Viedo Oegu 1118

A.33. Dmitrijs Trifonovs. Ak, protobionti, protobionti... (raksts) 1121

A.34. Larijs Naivens. FRAGMENTS no ststa Nve kamer 1123

A.35. ons Veianss u.c. FRAGMENTI no filmas teksta

Neesi drauds Centrlajam Dienvidu parkam... 1124

A.36.* PRSTSTS: Marks Tvens. imenes lietas 1139

A.37. Leonds Akinazi. Iespjamais anaas paradoksa izskaidrojums 1130, 1132

IV. Visi ceu miljardi

A.38. Harijs Harisons. Ja... 1135

A.39. Jevgeijs Voiskunskis, Isajs Lukodjanovs.

EPIZODE no romna Zvaigu jru aksti 1140

A.40. Horhe Luiss Borhess. Laiks un D. Danns (raksts) 1142

A.41. Horhe Luiss Borhess. Citda nve 1147

A.42. Leonds Akinazi. Jautjum par daudzkrtju ieieanu up 1154

A.43. Dmitrijs Trifonovs. Parallo pasauu eometrija (raksts) 1156

A.44. Larijs Naivens. Visi ceu miljardi 1158, 1164

A.45. Staislavs Lems. Varbtiskie pi 1174

V. Jauns dimensijs

A.46. Dmitrijs Trifonovs. Konference miljards gadiem (raksts) 1186

A.47. Aizeks Azimovs. etrdimensiju minci 1189

A.48. Herberts Franke. Pagtne un nkotne 1192

A.49. Leonds Akinazi. Koli 1194

A.50. Anatolijs Deprovs. Gar F asi 1197

VI. Informtiskais ce

A.51. Henrihs Atovs. Gaizil gliemenca 1204

A.52. Aleksandrs Abramovs, Sergejs Abramovs. Imperatora na 1205

A.53. Ija Varavskis. Biostrvas, biostrvas... 1224

A.54.* Henrihs Atovs. 12. uzdevums. 28. uzdevums 1226

VII. Un tomr es atgriezos!

A.55. Ija Varavskis. Mazdls 1230

A.56. Horhe Luiss Borhess. Liecinieks 1232

A.57. Aizeks Azimovs. Nemirstgais bards 1233

A.58. Viljams Nolans. Ir vl daudz jdu jnoiet... 1236

A.59. Dmitrijs Trifonovs. Diplomtos - no autiiem (raksts) 1241

A.60. [vl projekt]

VIII. Iespja piedzvojumam

A.61. Leonds Akinazi. Visiem ir savas vjbas 1244

A.62. [vl projekt]

A.63. [vl projekt]

* 1245

0. PRIEKVRDS

1.1

is btb ir fantastisku ideju krjums. Domts lietoanai - gan tiem, kuri mk rakstt literrus darbus, gan vienkri tlkai fantazanai savam priekam.

1.2

Protams, es te ar izmantoju iespju izfantazties un izprtoties pc sirds patikas.

1.3

Krjums ir oti raibs un visai haotisks. Dieml materila tlka sakrtoana ir pri maniem spkiem.

Atvainojiet par trkumiem - un miniet emt par labu, kds ir!

1.4

Es neatzstu ideju: Ja vari nerakstt - neraksti. Otrdi! Labk ir riskt un kdties nek vispr neko nepateikt.

1.5

Daudzas idejas ir nepabeigtas vai dotas jautjuma form - kas tlkai fantazanai ne vienmr ir slikti.

2.1

Idejas pieder dadiem fantastiskuma veidiem un lmeiem, no zintniski fantastiskm ldz humoristiskm, joka pc.

Es uzskatu, ka striktas robeas te nav, reizm ar joki var ko dot pat zintnei. Un es diezgan brvi eju pri m robem.

2.2

Ldz ar to materila nopietnbas pakpe reizm var mainties pat no teikuma uz teikumu. Lai gan es domju, ka s prejas ir redzamas, - tau pie tdas irbanas nepieraduam briem var bt ar pagrti... Katr zi neminiet s manas piezmes skaitt pie kda viena noteikta anra, tda nav! Ir tikai fantzija.

2.3

Ar krjuma nodas nav paas krtbas. Ts ir taistas un papildintas laiku pa laikam, k pagads. Tpc ldzgas idejas reizm agrks nodas ir attsttk veid nek vlkajs.

2.4

Vl jatzm tds trkums (da zi trkums), ka visbiek manas fantzijas nav diez ko tlainas, bet drzk ir verblas un briem diezgan abstraktas.

3

Starp vism tmm ir viena iemot un vado - hronofantastika, tas ir, laika manas un t tlk. Uzskatu, ka hronofantastik ir oti daudz neizmantotu iespju.

4.1

Biei vien es neesmu atzmjis, kuras idejas ir manas, kuras aizgtas (lai gan savu iespju robes centos).

Tas ir grts darbs, un tas vl vairk prslogotu tekstu.

Bez tam fantastisks un prjs literatras koloslais klsts tikpat neauj garantt, ka nav nodublts kaut kur jau bijuais...

4.2

Atvainojos visiem, kuri d veid tikui apieti. Tas iznca netm.

5.1

Es ar pats nepretendju uz autorbu lielkajai daai savu ideju, tikai dam. Un es os tekstus neesmu rakstjis kdas peas ganai.

5.2

Bez tam biei vien galvenais nav atsevia ideja, bet gan fantzijas/domanas pamieni, domas attstba un visprj virzba.

5.3

Un, atkrtoju, visas idejas var brvi lietot - k tas btb ar ir jdara ar idejm!

Kas ders, kas n - to katrs lai skats pats.

6.1

Visvairk aizguvumu, reizm ar izkropoti, vartu bt no TRIZ metodologiem

Henriha Altullera (vi ar zintniskais fantasts Henrihs Atovs) un Jlija

Murakovska. Droi vien ne visi ir atzmti.

6.2

Ja grib redzt autentisko - jlasa viu darbi, tie ir pieejami, gandrz visi ar internet. (Galvenokrt krievu valod, is tas ar angliski, pris Henriha Atova darbu un virkne nozmgu rdzinieka Jlija Murakovska darbu ir ar latviski.)

6.3

Visvairk laps:

altshuller.ru (TRIZ autora Henriha Altullera, 1926-1998, oficil mjaslapa, krievu valod un, iet, daji ar angu, vcu, franu, spu valods),

t-myshlenie.tilda.ws (Jlija Murakovska darbi, krievu valod un, mazliet mazk, ar latvieu un angu valods),

temm.ru (Jlija Murakovska un Mihaila Rubina, Krievija, darbi ldz 2013.gadam, krievu un, nezinu, cik plai, angu valod).

Youtube bija fragmenti no Jlija Murakovska lekciju kursa videoieraksta un, protams, vesela virkne citu TRIZ materilu, visvairk krievu valod.

6.4

Vl mazk es iroju savas un Toma Rorberga idejas, to pat ne tuvu ne vienmr ir

iespjams izdart. Toms ai zi mani pilngi saprot, viam nav iebildumu.

7.1

Savam krjumam es pievienoju daus amatiertulkojumus (no krievu valodas,

izemot vienu gadjumu).

Galvenokrt dadu autoru fantastiskus ststus: 1) kurus man gribjs, lai tie btu latviski; 2) kuri bija pietiekami si, lai es saemtos tulkot.

Tulkojumiem ir provizorisks raksturs, es ceru, ka agri vai vlu kds prtulkos labk.

7.2

Daos gadjumos man sakrjs tik daudz piezmju tulkotajam tekstam, ka es ievietoju dotaj krjum divus variantus - (1) tro tekstu un (2) ar manm piezmm - lai var vieglk last abjdi.

8

Btb dotais darbs ir nepabeigts. Tomr es nolmu to publict, jo citdi varu ar nesagaidt. Varbt ar laiku vl o to papildinu vai pielabou.

9

Es darju, ko varju. Kas var, lai izdara labk!

J.T.

1

TIKUMBA UN KRSU TELEVIZORS

Jurijs Tambergs raksta

(neliel uzdevumu krjumi fantzijai brniem; mans tulkojums):

Iezmjiet cilvkus ar dadm krsm atbilstoi viu tikumiskajm pabm. Piemram, visi godgie taps roz, negodgie lill, aunie/niknie (злые) zili. Jo vairk nelietbu cilvks izdarjis, jo krsa tumka. Aprakstiet, kas td gadjum notiks ar pasauli? Daudzi droi vien pat neizietu no mjas. // Юрий Тамберг. Развитие творческого мышления ребенка. СПб., Речь, 2002. -

## Глава 6

Manas reakcijas

(tdu ir uzkrjies diezgan daudz, tikai ts ir vji sistematiztas):

1.1

s krsas atvieglos darbu, ja jums vajag sameklt, teiksim, cildenu zagli.

dus mekljumus var veikt ar Zemes pavadou (sateltu) paldzbu, no turienes viss ir labi redzams.

1.2

Vieglk ir risint personla jautjumus.

Piemram, mafij.

2.1

Ar pavadoiem var novrot ar visprjo ainu teiksim, morlos laika apstkus taj vai cit viet, zem, reion.

2.2

Un tiek izdotas krsainas pasaules tikumbas kartes un atlanti.

Pie tam katr valst tie nez kpc ir savdki...

3

Aparts sasprgst, jo nav paredzts mrt svto. Vai ar cilvka morl krsu redze uzdod t paa iemesla d. Svtumbrilles un svtumfiltri.

4.1

Cik daudz s krsas var paldzt kriminlizmekltjiem, bet cik daudz, otrdi, veicint kdas?

4.2

Vai mafija tagad centsies iesaistt noziegumos vairk krtgu cilvku?

5.1

K krsu indikcija (kolorindikcija, hromindikcija, hromene) pards spiegu?

Un kas sanks krss, ja mafiozo sk sadarboties ar policiju un nodot savjos?

5 2

Vai ar o indikciju var atmaskot sveus spiegus?

Kdus pretldzekus izdoms spiegi? (Neticu, ka nekdus.)

6.1

Aktieris labi iejuties lom... Ko tiei rds krsas?

6.2

Vai var lietot dubulto indikciju (dubulthromeni) - aktiera un persona - k pau mksliniecisks izteiksmes ldzekli? (T.i., vai ar o dubultbu var kaut ko pateikt, pardt?)

6.3

Dai reisori sk pc dubults indikcijas patnbm mehniski noteikt, cik daudz aktieris ir iejuties lom.

Un no t var bt atkargs aktiera vrtjums un atalgojums...

6.4.

Viens otrs kritiis un pat skattjs tagad pievr uzmanbu tikai krsu efektiem, citas aktiera sples patnbas nemaz neemot vr.

6.5.

Aktieru (kolorisko) vrtanu uztic programmai, manai, viss notiek ekonomiski un automtiski...

6.6.

Tad varbt labk vienkri skatties izrdi - kda sua pc vius vispr vajag tik daudz vrtt?

A suns viu zina!

7.1

K zms multfilmas (animcijas filmas)?

Kas bs ar sietiem, kuros kda tikumisk vai netikumisk paba atkljas darbbas laik? Vai darbbas tagad vairs nav svargas, pietiek ar krsm vien?...

7.2

Bet dzv? Pc krsm gaidi no via nelietbu, bet vi izdara labu darbu. K uz to visbiek reas?

7.3

Cilvki, kurus izmanto visi, kam nav slinkums, - un viu spektrs. Tagad vairs pat nenoslpsies, viss ir redzams...

7.4

Attstt sev kdas liekas pabas specili maskanai un ainas sareanai - lai pretinieks tevi nevar viegli un tri noprognozt pc krsm...

7.5.

Specila apmcba tiem, kam tas nepiecieams profesionli.

8.1

Abstrakts siets no krsu plankumiem - varbt atgdina komik[s]u, varbt filmiu.

Notikumus var uzmint visai aptuveni un ne vienmr, bet tiek labi pardtas personu tikumisks pabas un attiecbas.

8.2

Bet varbt ar personu viet ir kas abstraktks.

Krsu mzika, tikai tisk.

8.3

Ir bijui gadjumi, kad td veid atkltas jaunas patiesbas tik.

Bet ne jau vienmr tikai patiesbas...

8.4

Kolorindikcijas rdto pabu un to kombinciju apzmanai pietrkst vrdu. Tikumbu sk atspoguot ar ciparu kodiem - teiksim, atbilstoi attiecgo krsu gaismas viu garumiem.

tisk literatra sk atgdint spiegu radiogrammas vienos ciparos...

8.5

Humoristiska sple vai multfilma, kur darbbas gait personu krsas mains patvagi un kaleidoskopiski un var sankt dadi jocgi efekti.

Teiksim, uzrda netikumgu varodarbu.

8.6.

tisk fantastika: neiedomjamas krsu kombincijas, un vl izgudro daudznozmgs jeb N-krsas un daudz ko citu.

Bet jo vairk to visu var dart ar ciparu kodiem.

(Teiksim, imaginrs un komplekss krsas... Jauna disciplna matemtisk koloristika.)

Ko jaunu pozitvu tas var dot?

Un kdas negatvs sekas?

9.1

Izrde, filma vai mjaslapa, noformta netikumgs krss. Provoc...

9.2

Uz varavksni daudzi cilvki cenas neskatties. Ja nu viengi uz atsevim ts vietim.

9.3

Tik oti pieradui pie tisks krsu semantikas, ka t sk stipri ietekmt to, k cilvki uztver ainavas, sadzves lietas utt.

Un oti, oti ietekm reklmas sfru...

9.4

Jo krsa tumka, jo morls pabas nelabkas? Hm... Ja agrk nakt no tumsas (nereti) baidjs, tad kda attieksme bs tagad?

Un ko juts cilvks, pa mazu caurumiu skatoties tuk muc?

9.5

Tikumba sk apnikt es domju, tri vizuli...

9.6

Starp citu, pc laicia, pc labi daudz visdm provokcijm un krdinanm

utt. - glui tpat noriebjas ar netikumba.

Un dai specilisti sk meklt jaunus netikumbas veidus, kuri vl nebtu apnikui.

9.7

Sple: skatties uz klasiskm gleznm caur o jauno kolorindikciju, tiski.

Vai, teiksim, uz tauriiem un citiem dzvniekiem, uz ziediem un augiem.

9.8

Suu selekcija pc krsm, kurm ir jatbilst tikumbai.

9.9

K man skatties uz puu vzi? Vai ar ts tagad skaitsies tikumgas un netikumgas (vismaz nepiekljgas) atkarb no krsm?

9.10

Tda indikcija, kas skaidri parda, ka ziedi augiem ir... nu teiksim t, ne jau galvas - un piemro tiem cilvku tikas normas.

9.11

Bet ja indikcija tiem piesienas ne tikai cilvkiem? Varbt tagad puu puis bs reiz divos krsu komplektos - dabiskaj un sazin k dabt tiskaj?

Tas var bt interesanti - reizm.

9.12

Epizode. Tds efekts darbojas kdu laiciu, pc tam debess pards liels krsains uzraksts: ATVAINOJIET, TEHNISKA KME!

9.13

tiskais krsu kods skum paldz mkslai, dod tai jaunas izteiksmes iespjas. Tau jau drz pieeja sk arvien vairk ierobeot msu iespjas mksl, fantzij un visdadkajs krsu lietojuma sfrs.

Morles ietekmei, faktiski presingam, pieaugot, cilvki sk mazk un sliktk domt.

Nav pirm reize - bet tagad, pateicoties hromenes uzskatmbai, spiediens ir daudz stiprks.

9.14

Vai tagad vispr vars atauties aubties par kdm patiesbm, idejm, kuras pieder pie morles? Krsas tau tevi tlt repress, uzrds, ka ar tavu morlo stju kaut kas nav krtb?

9.15

Vai kas ldzgs nenotiek jau tagad, bez vism krsm? Cik domu, ar visai racionlu, paliek neizdomtas iekjs cenzras d jo, lk, ko tdu varot domt tikai tds... nepareizais?

9.16

Neredzamais Cilvks... tas ir, vi pats jau ir redzams, bet via hromene nav. Kdi bs trkumi un kdas priekrocbas, dzvojot starp redzamajiem?

9.17

Jautjums: ko tikumbas tms rda iluzionisti?

Tas ir, es domju, cirk.

10.1

Krsojums droi vien var zinm mr mainties, nokstot cit kultr.

Vai ar ar laiku, mainoties sabiedrbas tikumiskajai apziai.

Vai prejas periodos krsas msu acs kaut k dubultosies?

10.2

Un vispr, k var kolorrdtjus ietekmt paa uztvrja, recipienta, tas ir, skattja, tikumisk pozcija?

Tikumb tau ne viss mdz bt objektvi viennozmgs. Var bt ar gadjumi, kad

vienu un to pau vrt dadi, pie tam katram variantam ir zinma taisnba.

Vai ar nav vl izirts (pat objektvi), kam galu gal bs taisnba.

10.3

Bet ja skattjam ir netikumga pozcija?

Vai ar kdas auras sektas specifisk morle?

10.4

Teiksim, ja vi ir kds boeviks (lielinieks)?

Pie tam laikmet, kad vii vl nav tikui pie varas un viu morles sekas daudzjd zi vl nav labi paredzamas, un daudz kas vl nav izirts?

(Protams, ka es o papildnosacjumu uzliku, lai btu vairk problmu.)

10.5

Bet ja tdi tiski neatrisinti jautjumi ir msu diens? (Piemrus?)

10.6

K morli un ts attstbu ietekm dadas tisks teorijas un koncepcijas?

Bet k ts vartu ietekmt krsu indikciju?

10.7

Domjams, ja krsu monopols pieder tikai vienai civilizcijai\kultrai vai kdai vienai priekstatu sistmai tad bs slikti...

10.8

Mrenks variants: it k viss, viss ir krtb, tikai dots kultras (vai dots mcbas) prstvji nekdi nevar saprast, kpc krsas rda vius k lielbniekus un iedombas pus...

10.9

K krsu indikcija vrttu Sokrtu, kur ar saviem jautjumiem mulsinja atnieus un apdraudja viu morls stjas nesatricinmbu bet kuram tlk vsturisk perspektv bija taisnba?

10.10

Vai krsas zina o perspektvu?

Bet jo vairk visas perspektvas visiem laikiem?

10.11

K morles indikators vrts personas rcbu vai pabas, kuras virza uz paas morles izmaim - un/vai ts attstbu?

10.12

Vlnie viduslaiki un agrnie jaunie laiki. Topo buruzija un tai raksturgs panbas, ar tikumos un tik. K ts vrttu tradicionl viduslaiku morle un tai atbilstoais krsojums? K msdienu morle?

10.13

Vl vairk problmu (ko risint) rodas, ja viduslaiku sabiedrbu skata konkrtk:

k ts vrttu muiniecbas tika, k zemniecbas?

(Marksism tika prsplta irisk pieeja un morles atkarba no socil stvoka.

Tau prspljums btu ar teikt, ka nek tda nebija.)

Un k tas bija impriskaj Spnij, bet k t paa laika Anglij?

K tdas lietas vartu ietekmt krsojumu?

10.14

K btu pareizi jkrso krusta karotji? Piemram, Palestn. Piemram, Baltij. Bet k sav starp karojoie katoi un hugenoti? Oficilie ortodoksi (jeb

pareizticgie) un vecticbnieki (jeb senpareizticgie)?

Bet albigiei (katri)? Un manihejiei?

Bet Savonarola? Tomass Mincers agrk un kad via sekotji tika pie varas Mlhauzen? Bet tlibi? Un faraons Ehnatons? Robespjrs?

10.15

Nevajag aizrauties ar specifiskm patnbm, morles principi stenb ir mgi?

Labi, tad minsim paptt pirmatnjo laikmetu, piemrot tam msu mgos principus! Vai pirmatnj sabiedrba vartu pastvt un izdzvot ar msu principiem un otrdi?

Un k ar nkotni?

Protams, ka morle nav pilnb un tikai relatva, bet saprast, kur brd, kur un kd veid tur atrodas t mba vai kas tamldzgs, diez vai ir iespjams automtiski un viennozmgi (bez domanas).

10.16

K to visu sabzt krss?

Cik liel mr var ar kdiem dabiskiem un automtiskiem ldzekiem izteikt (vai pat regult) cilvka apzias, vstures, kultras lietas - kuras nereti ir daudz saretkas nek jebkura automtika?

10.17

Varbt pats Tamberga fantastiskais uzdevums ir jizspl variantos, ar dadiem nosacjumiem?

Cik uzdevumu taj slpjas stenb?

10.18

Tikumbu var ietekmt ar pabas, kuras paas par sevi nav morlas, bet, piemram, intelektulas. Viens pieiet morlei diezgan kokaini un dogmtiski, cits gudrk un elastgk. Abi ar vislabkajiem nodomiem - bet rezultti reizm jtami atiras... Ko te sti rds krsas?

10.19

Piezme. Ar gribas pabas (paas par sevi) nav morlas.

Piemram, cik laika veltt darbam, cik imenei, - te var bt morla problma.

Bet, ja cilvks, teiksim, nespj saemties kdam darbam (k parasti saka - prvart sevi), t btb nav morla, bet gan tehniska problma, ldzgi nemcanai last.

Cita lieta, ka virkni du problmu tradicionli ir pieemts regult ar morls iedarbbas ldzekiem (un jteic - kopum ne visai sekmgi).

10.20

Tagad kaut ko vieglku... Humoristiska sple pieuguajiem: vienas kultras cilvku seksulajai uzvedbai (sekss ir mod) uzliek (piemro) krsas atbilstoi

citas kultras tikumiskajiem priekstatiem kuri jtami atiras.

Nu labi, varbt ne seksulajai, ir jau vl daudz citu variantu.

11.1

Ko uzskatt par tikumbu (pastv dadi viedoki): vai skaitt tikai rels darbbas, vai ar domas un jtas k tdas?

(Es, piemram, uzskatu, ka tikai darbbas - bet savas domas un jtas ir juzmana

paam un jatbild tikai sev, un ts nav - tiei, pa taisno - morles priekmets. Nevar tiei pieldzint sliktu domu sliktam darbam.

Lai gan to nevar pieldzint ar labai domai.)

11.2

Cik daudz eit var iznkt domstarpbu, atirgu vrtjumu un prpratumu (tai

skait tdu, kam pieder vara) pat negribas domt... (Bet vajag.)

12

Ja Lielais Boss iekrsots nelabi (jo vairk ja daudzi tdi bosi), tad vai tas neizsauks pretuzbrukumu? Minjumu (un varbt liel mr sekmgu) prliecint tautu, ka das krsas\pabas stenb ir labas vismaz lielajiem bosiem un ka tdas vajag dievint?

13.1

Droi vien var attstties ar pati tisko krsu uztveres spja. Galu gal morle ir visai smalka lieta...

Vai radsies eksperti, specilisti, tie, kuri zina labk?

13.2

Autorittes, uz kurm mdz vienkri paauties, pat varbt pavisam uz aklo?

13.3.

Vl tlki pastarpinjumi piemram, ekspertu aptauju vidjie rezultti?

13.4.

Baumas (tai skait masu medijos), kam piekarins formulu eksperti apgalvo, ka...?

formula tau neko nemaks! Kdm tik mubm reizm nepieliek klt maisko zintnieki ir izptjui, ka...

13.5.

Sples ar tisko krsu eksperta autoritti, cas ap to, centieni izvirzt savjos...

(Gan praktisku, teiksim, politisku, gan idejisku apsvrumu, piemram, atirgas tikas izpratnes, d.)

13.6.

Otrdi: tiesas zl liecinieku nedrkst redzt, lai via krsojums neietekm paas informcijas objektvu vrtanu.

13.7.

Ja nu viengi pas cilvks (vai mana?) pc krsm mina noteikt, kad vi

melo.

14.1

Kdu laika intervlu attlos krsu indikcija?

Tekoo momentu? Bet cilvks var, teiksim, piedzerties un oti mainties.

14.2

Cilvks var attstties, piedzvot/veikt tikumisku evolciju.

Ko parasti neem vr steidzgie personla menederi, kri ar acm rijot

pretendenta krsas.

Un ko tur daudz var emt vr, krsas tau nerda nkotni.

14.3

Visu dzves laiku? Bet cilvks var bt dados periodos visai dads. Ko tad rds krsas kdu vidjo, kaut ko izsmrtu?

15.1

Un ja cilvka tikumba dads dzves joms (teiksim, imene, darbs, politika...) ir visai atirga?

Ja ar krsas to visu kop vrts k netikumbu (zinms pamats tam ir), tad tomr iznks par daudz vienkrota aina.

Varbt krsojumam bs pierakstti klt attiecgo jomu nosaukumi?...

15.2

Labestba vai lietiums vispr un neviet. Ko rds krsas?

15.3

Vai varbt bs vairkas krsu paletes jeb spektri, katrs savai tmai?

Un tad jau, dabiski, ar pretrunas starp tm...

16.1

Audzinanai un paaudzinanai krsas btb vairk traucs.

Jo krsu mehnika, plai lietota, nostiprins uzskatu par cilvku k par mehnisku jkli no dadm pabm.

16.2

N, skum jau t var ar paldzt, vismaz kaut kur un pa daai.

16.3

Un tpc - vlk bs vl jo grtk no ts irties vai kaut kd zi atkpties...

Iznks tds k visprj analfabtisma stimulators.

Nav pirm reize.

16.4

Analoijas.

...K tur iznca ar intelekta koeficientu IQ?

Un psihiatrij ar Minesotas testu MMPI (daudz mrenks gadjums, bet ar te ticba tomr prsniedza relo devumu)?

16.5

Ciktl psihoanalzes tehnikas atspoguo realitti, ciktl - Freida (un via sekotju)

piemumus, ar maldus un nepilnbas?

(Personiski man liekas, ka Freidam vispr bija zudusi mra sajta. Tau varbt es prsplju.)

16.6

Ko dart, ja krsas rda vienu, bet praktisk pieredze citu?

17.1

Politii prsprie (ilgi un ar baudu gremo) dadas nianses konkurentu spektros, kuras var iztulkot pa savam.

Un, protams, viiem ir daudz izdevgk emties ar krsm nek ar relajiem

darbiem!

17.2

Tas vl nekas bet ja nu pards kda Di Mcba?

17.3

(Para)psihiatrs vrt halucincijas no tisk viedoka pc krsm. Jaun Mcba tam pieir oti lielu nozmi...

Labi, ne halucincijas, vienkri krsainos sapus, t var aptvert daudz vairk

cilvku.

Labi, nevis parapsihiatrs, bet kas vl labks...

18.1

Ar cilvka aci vien nepietiek. Tikumbas noteikanai piesaista dzvniekus, kuri redz savdk nek cilvks, piemram, redz spektra ultravioleto dau.

Suns, kas rej uz godgu cilvku, vai putni, kas uz viu ivina (t.i., rea)...

18.2

Tiek meklti ar citi elektromagntisk lauka tiski jutgie diapazoni pat rentgen-staru vai gamma staru frekvencs. Veic ar eksperimentus ar skau, smaru, gaisa mitrumu utt.

18.3

ai jom plai izplats arlatnisms. Tas ir izdevgs, jo tika ir oti svarga lieta.

18.4

Panika vai liela mroga apjukums, ja ir notikusi masveida indikcija ar bojtu apartu.

Lai gan pa Jurija Tamberga uzdevum nekdu apartu nav, tur bija parast redze...

Labi, tad ar bojtu ekspertu. Kur visiem ir izskaidrojis, k pareizi jsaprot tas, ko js redzat.

18.5.

Kaut gan... vai tad plaas masas bs labkas par ekspertu? Ja vl ikdienas steig, nervozitt utt.

18.6

Bet specilisti (politik un militraj jom?) jau izstrd programmas, k tdus gadjumus izmantot un k paiem radt.

T teikt, tiskie ieroi (un to fabrikanti).

18.7

tiskie krsu mrjumi sasniedz pavisam mikromilimetrisku precizitti - tiktl, ka jau zd jga.

Bet izskats oti iespaidgi!

18.8.

dus mrjumus mdz izmantot dadas Liels Struktras - kuras tiecas tri, tri izlaist caur tikumbas indikciju daudz daudz cilvku... lai tad, pamatojoties uz iegtajiem datiem, bez liekas domanas pieemtu kdus visiem saistous (vai k citdi ietekmjous) lmumus.

18.9

Un vai tad ms neesam redzjui, cik kompetenti mdz bt deputti, kad vii

sprie par cilvku psiholoiju, minot taj pamatot kdus savus likumdoanas

ierosinjumus?

19.1.

Pieemsim, ka tagad pasaul pki pards cilvku tikumbas krsu indikcija. Vl nav skaidrs, kdas tai sti ir pabas un k labk izprast rdjumus.

(Un varbt tai pat ir kdi defekti un kmes, atirb no Tamberga uzdevum dot varianta. Bet varbt rdjumus reizm ietekm pat laika apstki?

Nav tau pamata paauties, ka viss un vienmr notiks ideli.)

Kdas vartu bt jaun fenomena ptanas programmas?

19.2.

Kdi socilie faktori vartu trauct hromenes objektvai izptei?

19.3.

Ptot tkstou un tkstou cilvku krsojuma spektrus un to dinamiku un saldzi-not tos ar relajiem notikumiem un biogrfijm - plus vl atsevius gadjumus izptot padziinti... nu un t tlk, - beidzot sk izdoties kaut ko saprast.

Bet Liels Struktras un masu noskaojumu stihisk dinamika pagaidm vl darbojas trk un stiprk nek ptnieku saprts.

Kur gan ar nereti kds.

20.1.

Krsu indikcijas radts problmas uzskatmi rda, ka morle ir tik sareta, tik sareta...

Un rodas reakcija.

Daiem liekas, ka cilvce netiks gal. Pards mcba (piemrots filozofs vienmr atradsies), ka cilvki stenb nemaz nav gatavi morlei. Apturiet morli, es gribu izkpt! Vras plaum aitcija pret morli, tpat k savulaik pret tehnikas un zintnes progresu.

Emprija var s idejas kaut kd mr pat apstiprint, jo gan pa morl, gan jo vairk ar krsu indikciju problmas, protams, ir...

20.2.

Tlk. ie noskaojumi gst pietiekami lielu atbalstu masu medijos, ar mkslinieku un pat akadmiskaj vid.

Protams, ar starp politiiem! Ir govis, bs, kas slauc!

20.3

Vietumis sk ierobeot publikcijas, kas run pret ai jaunajai modei. Jauns

liberu paveids (t sauktie neoneoliberi) cenas morles aizstvjus visdi

diskreditt...

Pie gadjuma vius atbalsta ietekmgas aprindas, kuras saskata jaunas mrketinga iespjas gadjum, ja sabiedrbas morle tiks vjinta.

Un t tlk, un vl tlk...

20.4

Otrdi, tisk revolcija (vai varbt tisk reakcija, vai varbt tas ir viens un tas pats).

Tiek izemtas no apgrozbas visas idejas, no kurm nevar gt kdu morli.

Piemram, fantastik oti aizdomgi skats uz ststiem, kuros nav katastrofu vai

kdu citu ausmu, - no ausmm tau ir visvieglk gt kdu mcbu (vai t

vismaz tiek domts).

Tiek plnots attstt o lietu vl tlk un skt raot ststus ar elektrooku. Ststi ar sliktu smaku jau ir.

20.5

Vispr jau t ir veca lieta: agrk cilvkus morlos nolkos pra/sita, tagad ausmina. Masveid.

21.1

Pie viena. Pieemsim, ka visi jauninjumu apraksti (pat preu un pakalpojumu reklmas) ir ietekmjuies no literatras.

Tas ir, raksta galvenokrt nevis par jauno produktu pozitvu lietoanu, bet par to, k tos var lietot aundarbm un kdas katastrofas var notikt.

21.2

Ar fantastiku t tau ir noticis, liel mr.

Humanitrie fantii var priecties, ka tur morle ir guvusi virsroku pr tehnicismiem.

21.3

Jatzm, ka man paam in noda gan ar ir vairk negatvais.

Acmredzot tpc, ka man ir prsvar skeptiska attieksme pret pau morls krsoans ideju.

Un, nav ko slpt, tpc, ka t ir vienkrk...

Bet cits nodas pozitv bs vairk.

21.4

Papildjautjums. Kas btu ar progresu, kur ms btu, ja visiem tiem ausmu ststiem bt galgi noticjui?

21.5.

Nu kaut vai tikai par sadzv lietojamiem priekmetiem un citiem jauninjumiem? Kda tagad btu msu ikdienas dzve, ja cilvce btu pastvgi klausjusi ausmu ststiem?

21.6

Varbt var veikt kdu vingrinjumu? Teiksim, si aprakstt, dodot iespjami vairk

variantu, kdas nelaimes var celties no zobu birstes...

22.1

Pieemsim, pki pards svea indikcija: cilvki iekrsojas atbilstoi kdas

citas, mums nepazstamas civilizcijas tiskajiem kritrijiem.

Ko ms te vartu galu gal izzint?

K izskattos iespjamais izzias ce, izzias vsture?

22.2

Vl saretks gadjums: eksperimentus ar cilvces iekrsoanu veic divas civilizcijas, kuras konkur (par doto poligonu jeb izminjuma trusu fondu)

un viena otrai trauc...

Vai vienas un ts paas civilizcijas divas akadmisks iestdes, kuras prstv

atirgas pieejas vai dadas ptniecbas nozares.

Ko tad dart mums?

22.3

Pki pards reiz divas tisks indikcijas - ar krsu un ar smaku. Vai un ar ko ts atiras pc satura - tas pagaidm ir atklts jautjums.

Ko dart ptniekiem?

23.1.

Krsu indikcija padara tikumisks pabas oti uzskatmas.

Un to bs viegli izmantot strdos pc principa Muis! Pats muis!: tagad tau uz trkumiem vars vienkri nordt ar pirkstu.

23.2

Kas notiks, ja visi audis orientsies uz pareizm krsm - k skolnieki uz

atzmm?

Atzmes tau nav glui tas pats, kas zinanas. Tpat diez vai vienmr sakrits ar

visprgs pabas-krsas un konkrto darbbu tikumisk jga.

Kas tagad vars no s nesakritbas izaugt?

23.3

K skol stimuls tikumiski pareizs krsas? Vai, piemram, lams krsu nesekmgos?

23.4

Plai izplatjusies krsu mnija veicina prmrgu saspringumu un nervu slimbas.

23.5

Jveic vairki labi darbi, lai vartu vienu reizi aizmukt no stundm.

Tas ir, lai deurants pie durvm pc tava krsojuma nesaskata, ka tu grko (uz visprj fona grks bs par sku, un to bs grti ievrot vizuli).

23.6

Varbt tas sav zi pat nav slikti...

Bet tad jau t lieta vars iet tlk, un attstsies kaut kas ldzgs indulgenu sistmai. Tikai ikdieniks un praktiskks.

Nezinu, vai ar morli var tirgoties, bet ar rdtjiem droi vien zinm mr var.

24

Atcerjos vienu senu un iepriekjm drusku ldzgu fantastisko ideju.

Armijs plai lieto Jrikas baznes, lai grautu pretinieka pilstu un cietoku

mrus.

Tau, t k ts ir debesu dvana, tad par bazntju var bt viengi cilvks ar

augstm morlajm pabm.

Jau viegl pusvidj svara grks var novest pie darba nespjas lapas, kad tu nevari efektvi taurt (baznt).

No otras puses, paas armijas un to uzdevumi mdz bt stipri grcgki...

Jautjums, kdas te iznk pretrunas - un kdus trikus mina izdomt!

Var sankt visai dadi ar o ideju saistti sieti.

25. PCVRDS

25.1

J, man te sanca vairk negatvais...

Skaidrs, ka, ja kas tds ar krsm notiktu realitt, tad btu jvirzs uz dziku sapraanu, kur un kam s krsas stenb der un kur n.

Jnosaka defincijas apgabali un pielietojambas apgabali (pie tam tie var bt ar maingi). K jebkurai idejai!

Resp., jsaprot, k to visu saprast un lietot. Bez krsu indikcijas vajag ar indikciju par pam krsm...

25.2

Jsaka, ideja par tikumbas publisku uzskatmu (un vl automtisku) indikciju (noteikanu, uzrdanu) ir aizdomga ar pati par sevi.

Vai ik uz soa var sankt, ka cilvka brvba (pat iekj) tiek ierobeota un

atsveinta caur iem RDTJIEM, stereotipiem (kuri nekad nevar pilnb aptvert

konkrto realitti).

Un cik ilgi tursies tikumba, ja nebs brvbas? Stereotipi vien paliks.

25.3

Ticams, ka da indikcija ktu par varenu ldzekli tam, lai (jau t oti varen) RJ SOCIALITTE stimultu dadu normu ievroanu (pa ceam gan nereti ietekmdams no sveiem faktoriem, kaut vai no biznesa).

Un vienlaikus - lai nostu pau kodolu, tikumbas iekjo pamatu cilvk.

Sava veida kontrrevolcija, atkritiens attiecb pret vl antkaj laikmet (tai skait Jzus) veikto revolciju morl.

25.4

Protams, vis pilnb tas notiktu vien gadjum, ja s krsu mnijas ietekme neierobeoti attsttos, pieemoties plaum un spk. Bet kdos aurkos ietvaros krsoans varbt var reizm ar dert.

Jurija Tamberga dotaj uzdevum, dabiski, bija domti aurie ietvari (tikai nav zinms kdi - bet tpc jau ir fantzija!).

Tomr juzmans ir vienmr, domanas liets uz automtiku nekad nevar paauties pilnb.

25.5

Starp citu, vai ar paradums smagi morliski vrtt jtas vai domas paas par sevi,

atrauti no darbiem (k es dakrt saku - akarties pa prdzvojumiem), galu gal neved uz ko visai ldzgu?

Protams, sliktas domas var novest pie sliktiem darbiem, tpc ir sevi juzmana, par sevi jrpjas.

Tomr tas ir drzk tehnisks jautjums.

Bet jaukt visu vien sel, k nereti dara, tas diez vai bs uz labu.

Skat. kaut vai epizodi par kancleru Segj un via zvananu - no Dim Trs musketieriem.

25.6

Mans skatjums te nav no paiem dzikajiem. Jurija Tamberga doto ideju es nemu prk nopietni (teiksim, nedomju, k es pats rkotos td situcij).

Bet vairk aizrvos ar pau fantazanu, t teikt, ideju radanas spli.

Kura laikam gan bs zinm mr izdevusies.

Lai gan stenb tas ir piliens jr.

2A. AMATIERTULKOJUMS.

Jurijs TAMBERGS. DAI UZDEVUMI FANTZIJAI

Юрий Тамберг. Развитие творческого мышления ребенка. СПб., Речь, 2002

Amatiertulkojums no krievu valodas. Rediti (formas zi) fragmenti no Jurija Tamberga grmatas Brna rados domanas attstana 6. (vai 5.?) nodaas.

Юрий Гергардович Тамберг (1929). Saits triz.natm.ru

Pirmais variants. BEZ maniem risinjumiem.

1. Palielinana pamazinana

2. Fantastisku pabu (vienas vai vairku) pievienoana

3. Atdzvojas zmjums

4. Cilvkam noem vienu vai vairkas pabas

5. Cilvka prvrana par jebkdu citu objektu

6. Antropomorfisms (cilvka pabu pieirana citiem objektiem)

7. Dzvu btu spju un pabu pieirana nedzviem objektiem

8. Neparastu pabu pieirana nedzviem objektiem

9. Miruo cilvku, dzvnieku, augu atdzvinana

10. Miruo literro varou atdzvinana

11. Gleznu un skulptru varou atdzvinana

12. Maint ierasts attiecbas starp pasakas varoiem

13. Metafora

14. Dodiet bildei jaunu nosaukumu

15. Fantastiska apvienoana

16. Fantastiska dalana

17. K man ir laimjies!

18. Patrinana palninana

19. Laika patrinana un palninana

20. Laika mana

21. Hronoklasms

22. eva Tolstoja metode

23. Brv fantazana

24. Fantastiska celtne

25. Izdomjiet jaunu transporta veidu

26. Izdomjiet jaunus svtkus vai jaunu konkursu

27. Izdomjiet dramatisku sietu

28. Izdomjiet jaunu fantastisku spli

29. Jsu vlanos maiska piepildana un domu materializcija

30. Jums ir teleptijas spja

31. Nadjas Ruevas metode

32. Metode РВС - Izmri Laiks - Cena

33. pabu prneses metode

34. Pamienu kombinana

35. Senas skaistas fantzijas ar prvrtbm


1. Palielinana - pamazinana.

Tas ir pats vienkrkais pamiens, to plai lieto pasaks, teiksms un fantastik. Piemram, kstte, ksttis, Gulivers, liliputi, Gargantija un Pantagrils.

Palielint un pamazint var praktiski visu: eometriskos izmrus, svaru, augumu, skaumu, bagtbu, attlumus, trumus... Palielint var neierobeoti no stajiem izmriem ldz bezgalgi lieliem, pamazint - no stajiem ldz nullei, tas ir, ldz izncinanai.

Minsim sples-prrunas pamiena palielinana - pamazinana apganai.

1.1.

Brnam saka; Lk, tev burvju njia, t var palielint vai pamazint visu, ko tu gribi. Ko tu gribtu palielint un ko pamazint?

- Gribtu samazint dziedanas stundas, bet palielint savu brvo laiku.

- Samazint mjas darbus.

- Palielint konfekti ldz ledusskapja lielumam, lai vartu nogriezt gabalus ar nazi.

- Palielint lietus lses ldz arbza lielumam.

1.2.

Sarejiet o spli ar papildjautjumiem: Un kas no t iznks? Pie k tas noveds? Kpc tu gribi palielint vai samazint?

- Lai rokas uz laiku top tik garas, ka var aizsniegt bolu zar vai sasveicinties caur vdlodziu, vai dabt bumbiu no jumta, vai ieslgt televizoru, nepieceoties no galda.

- Ja koki me samazinsies ldz zles izmriem, bet zle ldz srkocia lielumam, tad viegli bs meklt snes.

1.3.

Ja brnam grti padodas patstvga fantazana, ierosiniet pafantazt kopgi, uzdodiet viam palgjautjumus.

* Kas bs, ja mums uz laiku pagarinsies deguns?

- Vars paostt ziedus dob, neizejot no mjas; vars noteikt, ko gargu gatavo kaimii.

- Tas ir labi, bet kas tur bs slikts?

- Tdu garu degunu nebs, kur likt, tas traucs iet, braukt transport, pat gult bs nerti, bet ziem tas sals. N, nevajag man tdu degunu.

Kam bs labi un kam slikti? T jau bs situcijas tikumisk analze.

1.4.

Savienojiet divas sples: spli Labi - slikti (t apskatta grmatas sada par dialektisks domanas treniu) ar iepriekjm splm.

Ierosiniet, lai brns pasaka, kas labs un kas slikts notiks, ja ms kaut ko palielinsim vai samazinsim.

Saki, kas bs labs un kas slikts tev personiski un citiem, ja burvis palielins tevi 10 reizes?

Ja brnam to ir grti iedomties, paldziet ar papildjautjumiem.

- Cik liels tu tad bsi?

- Un cik kilogramus tu svrsi?

Un t tlk. Noteikti izdariet aprinus, kaut paus vienkrkos.

- Bet kas bs, ja tavs augums samazinsies 10 reizes?

- Piekrti, tas btu lieliski, ja vartu maint savu augumu pc paa vlans. Piemram, tu kav skolu; palielini kju garumu vai sou bieumu un tri aizej ldz skolai, bet pc tam padari kjas norml garum. Vai tds gadjums. Jpriet upe, bet tilta tuvum nav. Nav problmu! Es bu 15 m gar! Tas ir piecstvu mjas augstums!

Par svaru tas ir gs jautjums. Parasti atbild: 10 reizes vairk. stenb, ja saglabt visas organisma proporcijas, tad svars pieaugs 1000 reizes. Ja cilvks svra 50 kg, tagad svrs 50 tonnas!

Es skrieu trk par automobili. Es bu stiprs, un neviens neuzdrkstsies man dart pri. Es varu nest milzgus smagumus.

Interesanti, cik lielus? Parasti cilvks var pacelt pusi no sava svara. Tad es varu pacelt 25 tonnas!

Tas ir labi. Bet kas bs slikti?

Es neietilpu klas. Vajadzs t milzgas drbes un apavus. Mani bs grti apgdt ar prtiku. Ja uzskata, ka cilvks dien apd 2% no sava svara, tad man vajadzs 1 tonnu dam. Es neldu nevien autobus. Pat pa ielu man bs jiet, pieliecoties zem vadiem. Man nebs kur dzvot.


2. Fantastisku pabu (vienas vai vairku) pievienoana

Vienam cilvkam vai daudziem (k nkamo fantastikas darbu fragmenti vai ieceres/uzmetumi/sagataves (заготовки).

fantazanas veida metodika atgdina foklo objektu metodi:

a) izvlas patvagi daus dzvs un\vai nedzvs dabas objektus;

b) formul to pabas, patnbas vai rakstura iezmes. Var ar izdomt jaunas pabas no galvas;

c) s noformults pabas un iezmes pieir cilvkam.

Piemram, par objektu (pabu donoru) izvlamies rgli. rga pabas: lido, lieliski redz, prtiek no grauzjiem, dzvo kalnos.

- Cilvks var lidot k rglis.

Var papildnt: lidot stratosfr, tuvj vai tlaj kosmos.

- Cilvkam ir rga superas redze, piemram, bez mikroskopa redz dzvo audu nas, metlu kristliskos reus, pat atomus, bez teleskopa un labk par teleskopu redz zvaigu un plantu virsmu.

Redz cauri sienm, iet pa ielu un redz, kas notiek mjs, pat tiek pats cauri sienm k rentgena stars.

- Cilvks prtiek no rgu barbas grauzjiem, putniem.

- Cilvks klts ar spalvm k putni.

Turpiniet fantazt ar o metodi, par skotnjo objektu emot: elektrisko lampiu, zivi (atcerieties cilvku-amfbiju), pulksteni, brilles, srkociu.

Anabiozi (dzvbas procesu krasu palninanos; oti rti: nav naudas prtikai vai nav kur dzvot laidies anabioz) vai tai pretjo (dzvbas procesu pastiprinanu, cilvks nepazst nogurumu, kustas ar neticamu trumu, no tda cilvka iznks brnigs iluzionists vai skrjjs, vai neuzvarams ckstonis).

Uzdevumi.

2.1.

Izdomjiet sajtu orgnus, kuru cilvkam nav, bet vartu bt.

Piemram, nebtu slikti sajust radiciju, lai no ts izsargtos. Vispr jau ms to jtam, ja jau slimojam ar staru slimbu.

Sajust nitrdus, nitrtus un citus piesojumus.

Ir reta un lieliska sajta mra sajta, t piemt ne visiem.

Nebtu slikti sajust, kad izdari kdu un kad tuvojas briesmas (tad, t teikt, iedegas sarkan lampia).

2.2.

Bs laiks, kad varsim maint iekjos orgnus. K tas vartu izskatties?

2.3.

Iezmjietcilvkus ar krsm atbilstoi viu tikumiskajm pabm.

Piemram, visi godgie kst roz, visi negodgie violeti, bet aunie zili. Jo vairk nelietbu izdarjis, jo tumka krsa.

Aprakstiet, kas notiks ar pasauli? Droi vien daudzi nemaz nerdtos rpus mjas.

3. Atdzvojas zmjums.

Js esat dabjis brnigu velti: viss, ko js uzzmjat atdzvojas!

Ko js uzzmtu?

Izcilus cilvkus?

Izmirstous dzvniekus?

Jaunus dzvniekus un augus?

4. Cilvkam noem vienu vai vairkas pabas.

Uzskaitiet cilvka pabas bet pc tam vienu vai divas noemiet nost un paskatie-ties, kas iznk.

- Cilvks negu.

- Cilvks nejt spes.

- Cilvks zaudjis svaru, ou.

Uzdevums.

Nosauciet ne mazk k 10 vitli svargas cilvka pabas un padomjiet, kdas sekas izsauktu to zaudjums.

5. Cilvka prvrana par jebkdu citu objektu.


Cilvks prvras par citu cilvku, par dzvnieku (zvri, putni, kukaii, zivis), par augu (ozols, roze, baobabs), par nedzvs dabas objektu (akmens, vj, zmulis).

Tas ir oti bagtgs materils jaunm pasakm. Bet galvenais ai pamien tiek audzinta emptija, spja iemiesoties cit tl un paskatties uz pasauli ar t acm.

Uzdevums.

Dosiet vismaz 10 piemrus cilvka prvrtbm, piemram, pasaks.

6. Antropomorfisms (cilvka pabu pieirana citiem objektiem).

Antropomorfisms ir pieldzinana cilvkam, cilvka pabu (runa, domana, spja just) pieirana jebkdiem citiem objektiem: dzvniekiem, augiem, debess ermeiem, mtiskm btnm.

Не видал ли где на свете

Ты царевны молодой?

Я жених ей. - Братец мой,

- Отвечает месяц ясный, -

Не видал я девы красной

Mnes, tumsas kliedtj,

Tevi zeltains spoums klj,

Nakt dros ej savu eju

Gaiu skatu, platu seju;

Redzot gaitu cildeno,

Zvaigznes tevi iemo.

Tu gan teiksi, ja vien spsi,

Tu man atrast paldzsi

Cara meitu lgavu.

Labais draugs, es nezinu,

Atbild mness klaj lauk,

Kur ir cara meita jauk.

Sav reiz spdjis,

Neesmu viu manjis.

Bs gan cit laik pdas

Izgaisuas.

(Pasaka par miruo cara meitu un septiiem varoiem. Atdzejojis Jnis Plaudis.

\\ Pukins. Kopoti raksti, 2. sjums. Liesma, Rga, 1967)

eit Pukins pieris mnesim spju redzt, atpazt, ldzi just un runt.

Uzdevums.

Atcerieties 10 antropomorfisma piemrus no jums zinmajm pasakm, mtiem un fabulm - un pai izdomjiet vismaz 10 iespjama antropomorfism piemrus.

7. Dzvu btu spju un pabu pieirana nedzviem objektiem.

Tdas k spja kustties, domt, just, elpot, augt, priecties, vairoties, jokot, smaidt.

- Zns s jteniski uz njas un iedomjas to par zirgu, bet sevi par jtnieku.

- Par kdu dzvu btni tu prvrstu gaisa baloniu?

Uzdevums.

Izdomjiet vismaz 10 du prvrtbu piemrus.

8. Neparastu pabu pieirana nedzviem objektiem.

Piemram, akmens. Tas izstaro gaismu, ir vienmr silts (nekad neatdziest!), var sal silt rokas, dara deni saldu un dziedinou, bet pats neizst.

Akmens uzsc slimbas. Dod nemirstbu. Akmens vroana iedvesmo rakstt dzeju un zmt utt.

Lk, laba sple fantzijas attstanai.

Brni (un pieauguie) nostjas apl. Vienam iedod roks mksto rotalietu vai bumbiu un paldz mest to kdam citam ar siltiem vrdiem: Es dvinu jums zanu vai Jurt, es dvinu tev kazlnu, viam radzii vl nav izaugui, vai em, Mrt, lielu konfekti, vai Dvju tev dau savas sirds, Es dvinu tev vvernu, T ir stikla bumbia, nesasit to, Tas ir kaktuss, nesadursties.

Uzdevums.

Ierosiniet 10 das sples variantus.

9. Miruo cilvku, dzvnieku, augu atdzvinana

Piemram:

* Kas btu, ja augmceltos brontozauri?

* Ko vl btu radjis Aleksandrs Pukins, ja nebtu aizgjis no dzves tik tri?

Var atdzvint visas izmiruo dzvnieku sugas un visus cilvkus!

Uzdevums.

Ierosiniet dai splei 10 variantus.

10. Miruo literro personu atdzvinana

- tai skait pasaku varou.

- Gjis boj pasakas persons? Nekas: vajag viu uzzmt, un vi atdzvosies.

Uzdevums.

Izdomjiet turpinjumus pasakm pie nosacjuma, ka pasakas varoi nav gjui boj.

Piemram, Lapsa neapda Rausti, Ruslans nenogrieza brdu ernomoram, Alvas zaldti neizkusa, Oegins divkauj nenonvja enski.

Ierosiniet das sples 10 variantus.

11. Gleznu un skulptru varou atdzvinana.

Atdzvojas pazstamu mkslinieku gleznu personi: mednieki, strdzinieki, stri, aizkrciei...

Uzdevums.

Nosauciet ievrojamu mkslinieku 10 gleznas un ierosiniet sieta turpinjumu pie nosacjuma, ka personi ir atdzvojuies.

12. Maint ierasts attiecbas starp pasakas varoiem.

Atgdinsim das situcijas: ldaka dzied pudziesmu; drosirdgais zais; gvais lauva: "Tur nimeita ieslodzta, Tai kalpo vilks un zvru svta".

Uzdevums.

Izdomjiet pasaku ar du neticamu sietu: Lapsa kuvusi par vientiesgko btni me, kuru mna visi zvri.

13. Metafora.

Metafora ir viena objekta (pardbas) pabu prneana uz citu, balstoties uz abiem kopgu iezmi. Piemram, viu alas, auksts skatiens.

Lk, fragments, kas sastv no vienm viengm metaform.

На нити праздного веселья

Низал он хитрою рукой

Прозрачной лести ожерелье

И четки мудрости златой.

А. С. Пушкин

Kur fontns irdz starp akmens sienm

Un lauru laps lses viz,

Ar vrsmu prlm sens diens

Ir hanus dzejnieks priecjis.

Uz skao svtku lksmes stgas

Ar veiklu roku vra tas

Gan glaimu krelles caurspdgs,

Gan smags zelta gudrbas.

Bij Krimai mi Saadi dli,

Un tlab nebrnieties vis,

Ka dziesminieks ar savu kvli

Bahisaraju apbris.

Vi noststus un teiksmas klja

K Erevnas pakljus

Un hanu dzres kuplinja,

Lai viesus nemc drmums kluss.

Un tomr austrumnieku dzej,

Lai cik t dairunga iet,

Ms tdu spku neuzejam,

Ar kdu sirdis prot mums siet

Tas sprnotais un gudrais dzejnieks,

Ko izaukljis teiksmu krasts,

Kur vri briesmm acs smejas

Un sievas zied k hrijas.

1828.

Atdzejojusi rija Elksne

\\ Pukins. Kopoti raksti, 2.sjums.

Uzdevums.

Nosauciet metaforas un paldziet brnus paskaidrot, kdas pabas uz ko ir prnestas.

Mksts raksturs. Vaigi svilst. Nogrimis divniekos (eit divnieks neapmierinoa atzme skol pc piecu ballu sistmas. J.T.) Turt ea cimdos. - Держать в ежовых рукавицах. Kuvis za no dusmm. Trauda muskui. Dzelzs raksturs. Bronzas augums.

14. Dodiet bildei jaunu nosaukumu.

Brnam rda daudz sietisku bildu, atkltu vai pazstamu autoru darbu reprodukciju un ldz dot tm jaunus nosaukumus.

Sldziniet, kur nosaucis labk: brns vai mkslinieks.

Nosaukumam pamat var bt siets, noskaa, dzika jga utt.

Uzdevums. Izdomjiet 10 jaunus nosaukumus pazstamm gleznm.

15. Fantastiska apvienoana.

Fantastisku ideju var dabt, kombinjot divu triju objektu pabaa vai sastvdaas. Piemram, zivs + cilvks = nra, zirgs + cilvks = kentaurs.

Kas ir sirnas?

Viens un tas pats objektu pris var dot dadas idejas atkarb no savienojamajm pabm.

Uzdevums.

Izdomjiet 10 piemrus dadu relu btu pabu negaidtam savienojumam.

16. Fantastiska dalana.

Atcerieties lielisk romna Divpadsmit krslu sietu vai Mihaila Svetlova pasaku par cilvku uzvrd Rublis, kur nokrita no piecpadsmit stva un sadaljs desmit griveikos (desmitkapeiks). Katram griveikam bija savs liktenis. Vienu izmainja kapeiks, otrs kuva par lielu prieknieku un izskatjs svargks par rubli, treais ska vairoties...

(T ir krievu un savulaik ar padomju nauda, rublis=100 kapeikas. J.T.)

Uzdevums.

Izdomjiet ar js pasaku ar ldzgu sietu. Piemram, apelsns sadaljs [patstvgs] daivis, grants pabira 365 sklis (ikvien grant ir tiei 365 sklias, ticiet man), bri ziri no vienas pksts un to liktei.

17. "K man ir laimjies".

K man ir laimjies, saka saulespue, - Es esmu ldzga saulei.

K man ir laimjies, teic kartupelis, - Es baroju audis.

K man ir laimjies, t brzs, - No manis darina smargas pirtsslotas.

Uzdevums.

Izdomjiet das sples 10 variantus.

18. Patrinana - palninana.

Var patrint vai palnint jebkuru procesu norises trumu.

Lai virztu fantziju aj virzien, var uzdot tda tipa jautjumus: kas bs, ja, kas notiks, ja.

- Kas bs, ja Zeme sks griezties 24 reizes trk?

Diennakts ilgs 1 stundu. ai stund bs jpaspj izgulties, pabrokastot, aiziet uz skolu (uz 15 mintm), past pusdienas, sagatavot stundas (3-4 mints), pastaigties, past vakarias.

- Kas bs, ja gadalaiki ilgs 100 gadus?

Tad ziemas skum dzimuie cilvki nekad neredztu zau zli, ziedus, palus...

Uzdevums. Ierosiniet 3-4 sietus, saisttus ar doto pamienu.

19. Laika patrinana un palninana.

Fantastisku ststu tmas.

1. SITUCIJA

Tu esi izgudrojis hronodinu ierci, ar kuru tu vari pc savas vlans maint laika gaitas trumu un procesu norises trumu laik, vari jebkurus procesus patrint un palnint.

2. SITUCIJA.

Hronodinu izgudrojis kds cits, un vi, tev negaidti, maina pc savas vlans to procesu trumu, kuros ru piedalies.

* Mcbu stunda ilgst te 40 mintes, te 4 mintes, te 4 stundas un tas viss negaidti, neprognozjami skolotjai un skolniekiem.

* Ski st torti, bet laiks patrinjs 1000 reiu. l!

K dzvot td pasaul?

3. SITUCIJA.

Tu esi izgudrojis hronotri (tre - kustba pa rii) ierci, ar kuras paldzbu tu vari atkrtot notikumus, atkrtot laulbas [dzvi] laultajiem, daudzkrt padart jaunkus un veckus cilvkus, dzvniekus, priekmetus, manas.

- Ko tu atjaunintu un par cik [gadiem]?

- Kdu dzves periodu tu vltos nodzvot vlreiz?

Uzdevums.

Ierosiniet vairkus sietus, kur izmantoti mintie pamieni.

20. Laika mana.

Jums tagad ir laika mana! Js saties taj un varat ceot uz jebkuras zemes tuvo un tlo pagtni un tuvo un tlo nkotni un bt tur jebkuru laiku. Bet maint tur neko nevar, tikai vrot. Kamr js esat pagtn vai nkotn, dzve uz Zemes iet pc saviem parastajiem likumiem.

Mjas variants: sot mjs, js skatties Laika spogul vai [doms] veicat uzmumus ar Laika fotoapartu vai Laika kinokameru, vai Burvju aci. Nosaucat vietu un laiku un, ldzu, attls gatavs.

* Ko js gribtu paskatties pagtn?

- Kdas bija mmia un vecmmia, kad vim bija tik gadu, cik man tagad?

- K dzvoja dinozauri?

- Es gribtu iepazties un parunties ar Pukinu, Napoleonu, Sokrtu, Magelnu...

* Ko js gribtu paskatties nkotn?

- Par ko es ku? Cik man bs brnu?

- Parunt ar savu nkoo dlu.

Lk, neticama situcija.

- No Zemes aizstta vsts uz tlu zvaigzni. Tur dzvo saprtgas btnes, kam ir laika mana. Vii raidja atbildi, bet kdjs un atbilde nonca uz Zemes agrk nek tika nostta pati vsts.

Uzdevums.

Ierosiniet 10 sietus, saisttus ar laika manas efektu.

21. Hronoklasms.

Tas ir paradokss, kuru izraisa iejaukans dzv pagtn.

Kds prvietojas uz pagtni, tur kaut ko maina, bet pc tam atgrieas, un uz Zemes viss (vai daudz kas. J.T.) ir citdk.

(Vai vl ask: notikus prmaias ir padarjuas t, ka pats mintais ceojums uz pa-gtni nemaz nav noticis vai ir noticis par daudz citdi un ir radusies pretruna.

Ir ceots - ir izmaints - bet ar to ceojums ir novrsts - un tad nav bijuas ar izmaias tau tad ir viss pa vecam, ar ceojums ir bijis un ar izmaias ir bijuas... Ja ir, tad nav, ja nav, tad ir! Piemram, kad automtisk laika mana pagtn sabrauc un sadrag pati sevi.

Stingri emot, paradokss jau ir nevis tad, kad vienkri ir kas izmaints, kaut vai daudz, - bet tad, kad iznk pretruna. J.T.)

Lai rosintu fantziju aj virzien, uzdodam da tipa jautjumus:

- Kas btu tagad, ja pagtn tas un tas btu noticis savdk vai nemaz?

- Ko vajadztu maint pagtn, lai nenotiktu tas un tas?

Piemram:

- Pazaudju atslgas. Tas nekas, atgrieos pagtn un neemu ldzi atslgas.

(Laikam domts: neemu taj reis, kur tiku pazaudjis. J.T.)

- Kas btu, ja nebtu 1917. gada apvrsuma Krievij?


Ko var maint pagtn? Pagtn var maint visu! Cilvku darbus un rcbu, dzvs un nedzvs dabas pardbas, apkrtni.

Hronoklasms, laika mana, hronotre, hronodins tie ir lieliski fantazanas pamieni, kuri dod neizsmeamu sietu daudzumu un bagtbu.

Uzdevums.

Ierosiniet daus trakus sietus ar iem pamieniem.

* Dodas uz pagtni meklt lgavu.

* Uzzin, kpc izmira brontozauri.

22. eva Tolstoja metode.

T raksta, ka evs Tolstojs regulri katru rtu lietojis du metodi k rta vingroanu prtam.

emt pau parastko lietu: krslu, galdu, spilvenu, grmatu. Aprakstt o lietu tda cilvka vrdiem, kur to agrk nekad nav redzjis un nezina, kas tas tds ir un kd.

Piemram, ko par pulksteni teiktu Austrlijas aborigns?

(Domts, protams, ne msdienu aborigns, bet pirmatnjais, civilizcijas vl nemaz neskartais, droi vien Tolstoja laik bija. J.T.)

Uzdevums.

Sastdiet vairkus priekmetu aprakstus aborignam.

23. Brv fantazana.

Brnus aicina neapvaldti pafantazt par doto tmu, lietojot jebkdus fantazanas pamienus un jebkdas to kombincijas.

Atirb no kda nopietna uzdevuma risinanas eit var ierosint jebkdas idejas, pat vistrakks.

* Izdomjiet fantastisku augu.

- Uz viena auga aug visi zinmie augi: boli, bumbieri, apelsni, anansi,

avokado, mango, kokosi.

- Uz viena auga aug visi zinmie augi un drzei tomti, kartupei, no lapm

var taist tabaku, iegt spes mierinou ldzekli un ldzekli skaistumam. Princip tas ir iespjams: tomti, kartupei, tabaka, beladonna (itliski dai dma) pieder pie vienas un ts paas nakteu dzimtas.

- Uz viena auga aug zinmi un nezinmi augi, drzei un rieksti.

- Brnumains arbzs: iek marmelde, skliu viet ledenes. ds augs ir jlaista ar cukurdeni in medu.

- Vien kok aug dzvs un nedzvs dabas objekti.

- Zieds no okoldes un nekad nenozied, lai cik to nestu.

24. Fantastiska celtne.

- Nkotnes nams: no iekas rpus viss redzams, no rpuses iek nekas.

- Mj nevar iekt btne (cilvks, suns u.c.) ar mjas saimniekiem kaitgiem nodomiem.

- Kdai jbt mjai, ja saimnieka svars un lielums mains 10 reizes ik stundu?

25. Izdomjiet jaunu transporta veidu.

Pc TRIZ ideoloijas idels transports tas ir transports, kura nav, bet visas t funkcijas tiek izpildtas.

Izgudrojumu idejas!

- Uz cilvku raida mezonu-gravitonu-elektromagntisku staru, kur sadala cilvku atomos, noraida uz vajadzgo vietu pa atomam un tur atkal savc cilvku kop iepriekj atomu krtb (kura ir tikusi saglabta atmi).

- Izskatiet situciju: cilvka savkanas programma ir bojta, un tas nav pamants! K cilvks tika savkts? Bet ja sajauca vairku cilvku atomus?

- Sinttiskais transports, kas sev apvieno visu zinmo transporta veidu priekrocbas: raetes trumu, okena lainera augstks klases kajtes greznbu, zibens ptnieku lidmanas piemrotbu jebkuriem laika apstkiem, starta un finia laukumu nevajadzbu k helikopteram, zirgu transporta dziednieciskumu...

- Cea prkljums ir viveida vai trsstru form. Izdom tdu riteni, lai ai ce nekrattu. Ar tas bs izgudrojums!

(Piezme.

TRIZ - ТРИЗ - jaunrades metodoloija, ts autors ir Henrihs Altullers - Генрих Саулович Альтшуллер, Genrikh Altshuller, 1926-1998.

Viens no ievrojamkajiem via darba turpintjiem ir rdzinieks Jlijs Murakovskis - Юлий Самойлович Мурашковский, Julius Murashkovsky.

Skat., piemram, altshuller.ru - krievu valod - un t-myshlenie.tilda.ws - latviski, krieviski un angliski.

Iespjams, ka TRIZ ir pamats nkotnes jeb tre tipa zintnei, pc Aristotea

zintnes un msdienu jeb Galileja zintnes.

TRIZ k palgdisciplna ir RIA, rados iztles attstana развитие творческого воображения. Dotais Jurija Tamberga, ar TRIZiea, teksts parda dau no ts pamieniem.

Manas fantastisks piezmes ar ir radus liel TRIZ ietekm lai gan subjektvu iemeslu d es neesmu TRIZ metodes apguvis sistemtiski, un no t mana fantzija vl joprojm daudz ko zaud.

Skotnji TRIZ rads k tehnisks jaunrades jeb izgudroanas teorija, un latviski ts nosaukumu tulkoja k IRT - izgudrojumuzdevumu risinanas teorija. Tagad metodoloija ir attstjusies tlk, un TRIZieu aprinds ir pieemts abreviatru TRIZ netulkot, bet lietot nemaint veid. J.T.)

26. Izdomjiet jaunus svtkus vai jaunu konkursu.

- Ziedu svtki. Visiem uz vaigiem uzzmti ziedi. Sarunjas tikai nieu puu valod.

- Smaidu svtki. K 1. aprlis, bet jautrk un draiskk. Mnties, jokot, bt jautram.

- Bezdelgu atlidoanas svtki.

- Pirm oda svtki.

- Svtki atjautgajiem. K КВН (JAK).

(КВН Jautro un atjautgo klubs komandu sackstes asprtb un izdom, Krievij laidis dzias saknes kop 1960. gadiem, Latvij ieviesies mazk, cits bijuajs PSRS valsts k kur. Manuprt, oti interesanta un jauka lieta. J.T.)

- K iepriekminto svtku fragments j-n konkurss. Atnes melnu kasti. Kas tur iek? Uzmint ar, augstkais, 10 jautjumiem. Ja neuzmin, jcie jocgs sods norpot zem galda ar dziesmu, mint mklas, sasmdint sples dalbniekus.

- Fantaztju konkurss. Piedals 2 komandas, katra uzdod otrai dadus uzdevumus:

a) tmu humoristiskam ststam no 5 frzm;

b) objektu sastdamai mklai (galds, dakia, televizors);

c) skumu ststam

- Piemram: Mans draugs Valis uzaicinja mani ceojum apkrt pasaulei...

d) piedv kdu fantazanas pamienu, kuru pielietojot, jizdom neticams ststs.

27. Izdomjiet dramatisku sietu.

Mamma nesamrgi lutinja meitiu. Kas ar vim abm notika?

Cilvks apmaldjs, nejaui uzgja pamestu mednieku namiu un nodzvoja tur 7 gadus. K vi dzvoja? Ko da, k rbs? (Teiksim pc 5 gadiem vairs nemcja runt utt.)

28. Izdomjiet jaunu fantastisku spli.

Lai izdomtu jaunu, neredztu spli, jizdom neticami sples apstki un noteikumi.

aha figras ir no okoldes; vinnjis pretinieka figru, vari to tlt apst. Izdom, kdas sevias pabas bs vinntai dmai vai iesprostotam dambretes kauliam?

Cilindriskais ahs un dambrete. Galdi saliekts cilindr t, ka laucii a1, a2, a3 ir blakus lauciiem attiecgi h1, h2, h3... Cilindru veidos vertikles.

Lobaevska dambrete. Galdi tiek doms saliekts par fantastisku figru tiek savienotas kop gan maljs vertikles (k iepriekj piemr), gan galjs horizontles.

Sast.: ja savieno kop horizontles, tad iznk, ka parasto sples skuma pozciju diez vai var paturt, jo tad abas nometnes ir blakus viena otrai un droi vien tri apkaus cita citu, sple bs sa.

Superahs. Figru viet matamie kaulii. Uz katra kaulia skaldnm ir seu figru attli, izemot karali. Vienu reizi sples (partijas) laik var, pretiniekam negaidti, pagriezt kauliu ar citu skaldni uz augu un t maint figras statusu.

29. Jsu vlanos maiska piepildans un domu materializcija.

Js esat kuvis par varenu burvi. Pietiek nodomt, un jebkura jsu vlans piepilds bet tikai laba. Piemram, js varat jebkuru padart laimgu. Bet, ja js vlat citam kaut kos liktu, tad tas notiks ar ar jums.

Lk tests labestbas/labvlguma prbaudei.

Pasakiet brniem, ka vienas stundas laik vii vars dart ar cilvkiem visu ko, gan labu, gan sliktu. Prbaudiet, ko vii gribs dart, labu vai aunu?

- Lauptji notvrui labu cilvku un grib nogalint. Ierosiniet ne mazk k 10 veidus, k viu glbt (teiksim, padart neredzamu, iesaldt lauptjus).

30. Jums ir teleptijas spja.

Teleptija domu un jtu prraide no attluma bez sajtu orgnu starpniecbas. (Fantastiska. J.T.) Var pat ne vien last citu cilvku domas, bet ar savu domanu likt cilvkiem dart to, ko js gribat.

K js izmantosiet o spju?

31. Nadjas Ruevas metode.

Minsim vl vienu lielisku metodi, k attstt fantziju un zmanas prasmi. Tas ir

plai pazstamais universlais pamiens, kuru lietoja enil meitene Nadja Rueva.

(Nadeda (Naidana) Rueva, 1952-1969 izcila mksliniece grafie, laik no 5 gadu vecuma ldz savai nvei no iedzimtas slimbas 17 gadu vecum radjusi vismaz 12 tkstous zmjumu. Sast.)

Ldz 16 gadu vecumam via ar spalvu vai flomsteru roks izlasja pri par 50 autoru darbus, no antkajiem ldz msdienu (Homrs, eksprs, Pukins, ermontovs, Tolstojs, Turgeevs, Ekziper, Bulgakovs...), un zmja, zmja, zmja. Lasja, fantazja un zmja.

Tas paldzja viai zmjumos sasniegt vieglumu, izmekltbu un lniju skaistumu парения.

Sav 17 gadus saj m via radja desmittksto brnigu zmjumu!

Brnb via nodarbojs ar baletu un zinja, cik milzgu darbu prasa is vieglums легкость парения.

(Neatceros preczi, ko nozmja парить. iet, plant vai plvot, vai k citdi viegli turties gais bez aktvm kustbm, bt gaisgam. J.T.)

32. РВС (ILC?) metode.

РВС/ILC ir abreviatra no trim vrdiem:

Размеры Время Стоимость

Izmri/Lielums Laiks Cena/Izmaksas/[Vrtba].

Jatzm, ka metode XXX ir pas paveids/gadjums visprgkai metodei palielinana - samazinana, kad var maint no nulles ldz bezgalbai jebkurus sistmas raksturlielumus, bet ne tikai izmrus, svaru vai izmaksas. Piemram, trumu, kvantitti, kvalitti, berzes spku, domanas spku, atmias stiprumu, firmas peu, skaitlisko sastvu, algas.

di domu eksperimenti размывают [padara difzku, nenoteiktku] ierasto priekstatu par uzlabojamo sistmu, padara to [sistmu] elastgu, mainmu, dod iespju paskatties uz problmu no neparastas puses.

ILC metode balsts dialektiskaj princip par kvantitatvo izmaiu preju kvalitatvajs. Vl o metodi dv metode prbaudei ar monstru, robeprejas metode, pretrunu pastiprinanas metode. metode oti labi attsta fantziju un iztli un paldz prvart psihisko domanas inerci.

Jatceras, ka ms veicam domu eksperimentu, kur var visu, nevis praktisko, kur darbojas nepieldzamie dabas likumi.

Vl ir metode super-ILC, kad apskata robeprejas uzreiz vairkiem parametriem

di triecieni pa smadzeu zemgarozu var izilt ko nestandartisku.

Piemram, kas bs ar sistmu, ja tai bs minimlas izmaksas/naudas vrtba, bet maksimli izmri un svars utt.

Protams, lietot o metodi ir jmcs.

33. pabu prneses metode.

Apskatsim oti jautru, draisku un oti vienkru (tam, kur mk fantazt) metodi, k pieirt parastm lietm tm pilngi neparastas pabas, kuras emtas atkal no parastm lietm. Zintn to sauc par foklo objektu metodi.

Algoritms ir oti vienkrs.

Pirmais solis: izvlas priekmetu, kuru grib pilnveidot vai pieirt tam pilngi neparas-tas pabas. Brniem t vartu bt bumbia,rotalieta, lelle, burtnca, grmata, kla-ses urnls, dzvnieks, auga vai cilvks... Tas bs t sauktais foklais objekts.

Piemram, izvlamies par foklo objektu lelli Brbiju. iet, ka t jau pati par sevi ir izdomas galj robea leu pasaul. Paskatsimies, kas iznks.

Otrais solis: em daus nejauus objektus. K, piemram, elektrisk lampia, gaisa baloni, televizors.

Treais solis: sastda o nejauo objektu pazmju, pabu un funkciju sarakstu.

Elektrisk spuldzte - spd, silda, ir caurspdga, var prdegt, tiek pieslgta elektrotklam.

Gaisa baloni lido, ir piepams, atlec [atsitoties pret cietu priekmetu],

negrimst den.

Televizors rda, run, dzied, tam ir kloi, ar ko to regul.

Ceturtais solis: sarakst formults pabas tiek prnestas uz foklo objektu.

Un t kas iznks? Fantazsim un pai nerpsimies par relajm iespjm to stenot! Lai iet!

* Brbija no iekpuses izstaro mattu pienbalti roz gaismu. Istab tums, bet via spd. Labi: nepazuds, un pat last var!

* Brbija vienmr ir jauki silta, k dzva. To var emt ldzi r un sildt rokas.

Blakus siltajai Brbijai var nolikt putnu olias, un izilsies putnni. Var pielikt pie akvrija un Brbija silds deni zivtim.

* Brbija ir caurspdga. Var redzt, k viai sitas sirds, pa asinsvadiem rit asinis, var mcties anatomiju.

* Prdeg. Acmredzot vajag, lai Btu rezerves daas: rokas, kjas, galvas, kleitas...

Brbija konstruktors (tagad biek saka Lego, pc pazstamks firmas, kas rao tamldzgas rotalietas J.T.).

Tagad paskatsimies, kdas idejas mums dvs gaisa baloni.

Lidojoa Brbija. Brbija eelis ar sprniiem. Brbija-gulbis, Brbija-spre, Brbija-izpletu lcja. Brbija lido k lidvvere vai k siksprnis, viai ir skaista

caurspdga lidplve.

Piepama Brbija. Var to padart dgu, var slaidu, var plakanu transportanai. Ja piep tikai galvu, mains sejas izteiksme. Ja piep par daudz, Brbija sk pkstt, brdina: Es drz prplsu. Ar piepstu Brbiju var splties vann, var mctes peldt.

Ko dod saldzinjumi ar televizoru.

Lai Brbija katru rtu rda rtarosmes vingrojumus, aerobiku, jogas asnas.

Lai Brbija sautusi kliedz, ja to sk lauzt. Vai ja ts kltbtn strdas.

Var izmantot pabu kombinciju.

Parasti daudzo aplambu vid rodas oriinlas idejas, kuras nedos minjumu un kdu metode.

Foklo objektu metode ir lieliska metode, lai attsttu iztli, asociatvo domanu un nopietnu izgudroanu.

(Ir ar spcgkas metodes. Izgudrojumiem tehnik izgudrojumuzdevumu risinanas teorija jeb TRIZ aurk nozm un pagaidm nepabeigt tehnisko sistmu attstbas teorija ar visiem to instrumentiem. Fantazanai fantogrammas, etru stvu metode. Autors, tpat k visai TRIZ metodoloijai Henrihs Altullers, 1926-1998. Ir likti pamati ar mkslas sistmu attstbas teorijai un zintnisko priekstatu attstbas teorijai. Kurs ir savi pamieni. Autors

Altullera skolnieks Jlijs Murakovskis. J.T.)

Ierosinjumi metodes attstanai.

Brniem oti patk, kad fokus novieto vius paus. oti jautri notiek aprba pilnveidoana piemram, zeu, zebiku, zbaku.

Var jau iepriek noteikt objektu klasi (kategoriju) otrajam solim. - Можно заранее определить класс объектов на втором шаге.

Metodi var lietot, lai izdomtu noformjumu veikaliem, izstdm, dvanm.

Pirms ideju enercijas skuma var ar brniem apspriest, kas izvltaj foklaj objekt labs, kas slikts, kam/kuram labs un slikts un kpc. Un pc tam erties klt fantazanai.

Labks idejas vajag paslavt.

34. Pamienu kombinana.

Fantazanas augstk pilota ir daudzu pamienu pielietoana vienlaicga vai secga. Izmantojam vienu pamienu un tam, kas iznca, pievienojam citu pamienu. Tas aizved oti tlu no skotnj objekta, bet, kur tas noveds, galgi nav zinms. oti interesanta nodarbe, izminiet. Bet tas ir pa spkam tikai drosmgi domjoam cilvkam.

Uzdevums.

emiet objektu no pasakas (piemram, Buratino, Raustis) un pielietojiet tam secgi 5-10 fantazanas pamienus. Kas iznks?

35. Senas skaistas fantzijas ar prvrtbm.

K lieliskas fantzijas piemros atcersimies seno grieu un romieu mtus, kuros cilvki prvras pr augiem.

* Skaistais jauneklis Kipariss netm nonvja briedi savu mluli. Vi ldza dievu Apolonu aut viam skumt mgi. Apolons prvrta viu par slaidu koku kiparisu. (T grieiski un ar krieviski, bet latviski ciprese. J.T.) Kop t laika ciprese skaits skumj kapu koks.

* Citam skaistam jauneklim Narcisam (grieiski laikam Narkisam J.T.) bija citds liktenis.

- Pc vienas versijas vi ieraudzja up savu atspulgu un, iemljs taj un (vlk J.T.) nomira no mlestbas Dievi prvrta viu par smargu ziedu (protams, par narcisi J.T.).

- Pc citas versijas Narciss uzdrkstjs neatbildt uz sievietes mlestbu un pc citu vrieu atraidto sievieu prasbas vi tika prvrsts par pui.

- Vl pc vienas versijas Narcisam negaidti nomira mot dvumsa. Srojoais

Narciss ieraudzja up savu atspulgu, nodomja, ka t ir msa, ilgi uz to skatjs un nomira no bdm.

- Pc ceturts versijas vi ieraudzja savu atspulgu up, iemljs, bet saprata, ka mlestba ir bezcerga un nogalinja sevi. No via asins lsm izauga ziedi,

ko sauc via vrd.

...Skaisti fantzijas piemri. Viena versija skaistka par otru. (Jo pai, ja jums patk ststi par nvi. J.T.) Miniet izdomt savas ne mazk dramatiskas vai aizkustinoas versijas par Narcisu.

* Leenda par Dafni. Apolona, kur bija vi iemljies, vajt Dafne ldza dievus paldzt - un tika prvrsta lauru kok, un tas kuva par Apolona svto koku. Kop tiem laikiem mzisko sacensbu (par godu Apolonam) uzvartjus apbalvoja ar lauru vainagiem. Antkaj mksl Dafni (Dafniju) attloja moment, kad, Apolona pankta, via prvras (izaug) par lauru koku.

* Prgalvgais jauneklis Faetons netika gal ar sava tva saules dieva pajgu - un par to tika nosperts ar Zeva zibeni. Faetona msas Hlidas tik rgti apraudja bra nvi, ka dievi vias prvrta par papelm, kuru lapas vienmr alc tik skumji. Bet Hlidu asaras kuva par dzintaru.

2. AMATIERTULKOJUMS. Jurijs TAMBERGS. DAI UZDEVUMI FANTZIJAI.

AR MANM PIEZMM

Юрий Тамберг. Развитие творческого мышления ребенка. СПб., Речь, 2002

Amatiertulkojums no krievu valodas. Provizorisks (ceru, kds prtulkos labk). Rediti (formas zi) fragmenti no Jurija Tamberga grmatas Brna rados domanas attstana. Ar manm, nereti pasenm, piezmm - gribjs trum drusku parisint... tas ir, pafantazt. - J.T.

1. Palielinana pamazinana

2. Fantastisku pabu (vienas vai vairku) pievienoana

3. ATDZVINANA. Atdzvojas zmjums

4. Cilvkam noem vienu vai vairkas pabas

5. Cilvka prvrana par jebkdu citu objektu

6. Antropomorfisms (cilvka pabu pieirana citiem objektiem)

7. Dzvu btu spju un pabu pieirana nedzviem objektiem

8. Neparastu pabu pieirana nedzviem objektiem

9-11. ATDZVINANA 9. Miruo cilvku, dzvnieku, augu atdzvinana

10. Miruo literro varou atdzvinana

11. Gleznu un skulptru varou atdzvinana

12. Maint ierasts attiecbas starp pasakas varoiem

13. Metafora

14. Dodiet bildei jaunu nosaukumu

15. Fantastiska apvienoana

16. Fantastiska dalana

17. K man ir laimjies!

18-21. LAIKS 18. Patrinana palninana

19. Laika patrinana un palninana

20. Laika mana

21. Hronoklasms

22. eva Tolstoja metode

23. Brv fantazana

24. Fantastiska celtne

25. Izdomjiet jaunu transporta veidu

26. Izdomjiet jaunus svtkus vai jaunu konkursu

27. Izdomjiet dramatisku sietu

28. Izdomjiet jaunu fantastisku spli

29. Jsu vlanos maiska piepildana un domu materializcija

30. Jums ir teleptijas spja

31. Nadjas Ruevas metode

32. Metode РВС (ILC?) - Izmri Laiks - Cena

33. pabu prneses metode

34. Pamienu kombinana

35. Senas skaistas fantzijas ar prvrtbm

1. Palielinana - pamazinana.

Tas ir pats vienkrkais pamiens, to plai lieto pasaks, teiksms un fantastik. Piemram, kstte, ksttis, Gulivers, liliputi, Gargantija un Pantagrils.

Palielint un pamazint var praktiski visu: eometriskos izmrus, svaru, augumu, skaumu, bagtbu, attlumus, trumus... Palielint var neierobeoti, no stajiem izmriem ldz bezgalgi lieliem, pamazint - no stajiem ldz nullei, tas ir, ldz izncinanai.

[1.0. K jau man nereti mdz bt, daudzas idejas te ir negatavas, tikai uzmetumi, sagataves, un vl ir jdom tlk, lai ts novestu ldz lietoanas kondcijai.

Pati lietoana var bt dada, katram pc savas gaumes.]

[1.1. Mainga izmra televizors/displejs. Var maint ekrna lielumu, no mobil telefona kalibra ldz kinozlei vai pat brvdabai atbilstoam.

Var nst sev ldzi un pie vajadzbas pat kaut ko rdt cilvkiem uz ielas - vai lidapartiem gais. Vai sateltiem.]

[1.2. dai komunikcijai var izstrdties savas piekljbas un tikas normas, bet varbt ar juridisks.]

[1.3. Modes dmas ns nevis vienkri modernas kleitas vai cepures, bet modernas kinofilmas, vispr modernus video un tamldzgi.

Izskats k dinamiska lieta.]

[1.4. Papildinjums. Miru tehnika, iespjas projict attlus gais vai cit vid. Te btu jpiedom gan tehniskie pamatojumi, labk dados variantos... gan lietoanas iespjas, ja tda btu.

[1.5. Miru tehnika var bt, tai skait, dads distancs.]

[1.6. Taist ne vien miras, kuras darbojas uzreiz tagad, bet ar tdas, kuras atveras pc laika. Sekvences, scenriji utt., ar interaktivitte.]

[1.7. Laikam jbt ar kdm skattja iespjm ietekmt, kuru miru vi tagad redz, kuru n. Brilles ar filtriem un programmm? Vl citi varianti?]

[1.8. Bet varbt gais nemaz diez ko nevajag? Komunikciju tmeklis k otrais gaiss?]

[1.9. Publiskajai telpai vajadztu bt reiz ar dadm informcijas un komunikcijas iespjm un reiz brvai no tm. Variantus.]

[1.10. dm iespjm/piekuvm un dai brvbai var bt dadi lmei. Skot ar fizisko k rdana, izvietoana, redzana tiei gais un turpinot ar dadm lietm no informcijas sfras.

Piemram, k informcijas gzm atlast tavai piekuvei - kvalitatvko un to, ko tiei tev vajag. Ekspertu pakalpojumi, kdi instrumenti?]

[1.11. Tlk, jdziens par individulo gaisu vai telpu?]

[1.12. Tlk, dinamik: k tomr nenoslgties iepriekdot taj, ko tev vajag, bet bt zinm mr ar atvrtam.]

[1.13. Maingu izmru tehnika. Teiksim, mana, kura darbojas ar muru vai urbi, bet to izmri mains pc vajadzbas.

Un ar forma var tau, dadi mainot dau/komponentu izmrus, ldz ar to maint ar lietu formu.]

[1.14. Vai vienkri mainga izmra uzgrieu atslga. Ar izmru mainanas spju tda btu rtka nek parast.]

[1.15. Protams, ja paas spjas lietoana ir pietiekami rta.

Kas gan nav obligti, te var bt... var uzfantazt ar problmas.

Bet varbt tm problmm bs ar otra puse, kdas jaunas iespjas.]

[1.16. Tlk. Uzskatmbai var iedomties, teiksim, kdu gumijas tehniku. Vai gumijas metla tehniku. Tehniku, kura var pati piepsties un saplakt. Piemrus dadai lietoanai.]

[1.17. Maingu izmru mana, var gan kalnus gzt, gan peles al ielst.]

[1.18. Zirgu skrieans sackstes apvid kur zirdzia un jtnieka/braucja izmri var mainties atkarb no apvidus patnbm un no dot uzdevuma.

Sackstes tras ar dadu izmru posmiem gan savann, gan uz galda...

Vai pat mikro izmros, kur mikro neldzenumi vai kdi puteki utt. var bt nopietns rslis... bet varbt ar kdu jaunu iespju avots.]

[1.19. emam mums pazstamas tehnoloisks opercijas, kaut vai slpanu vai urbanu, - un fantazjam, k ts vartu aizstt ar palielinanas/samazinanas opercijm, ja mums tda spja btu.

eometrisk fantazana? Vai ne tikai eometrisk?

Ciktl tehniku vispr vartu aizstt ar palielintjiem-samazintjiem? Ko var, ko nevar?]

[1.20. Ca starp sldzeni un mzeri, abi var mainties.

Varbt tagad faktiski sacentsies programmas?]

[1.21. Palielinana-samazinana tiek veikta nevis katru reizi atsevii, bet to var ievietot ar kd programm.]

[1.22. Darbgaldi, ko vajadzbas gadjum var nst kabat.

Es nopirku veikal automtisko fabriku, iebzu kabat un devos mjs.

Pagjui tie laiki, kad mjs bija tikai vienkri rki un nevis fabrikas vai veseli kompleksi.]

[1.23. Vai kabats...

Portatv industrija. K var lietot.]

[1.24. eologs, mekljot rdu, em ldzi ar portatvo rpncu...]

[1.25. Galda metaluriskais kombints. Izejvielas samazina un atved, produkciju aizved un tad atkal palielina, ja vajag.]

[1.26. Abstraktk. dums, kura daias ir fabrikas, un ts var zinmos veidos

reat sav starp.

Viela, materils, kur molekulu viet vai vismaz mikrokristlu, vai iedru viet - ir fabrikas... vai vl kdi kompleksi.

Iespjamais das vielas misko tas ir, kvazimisko pabu spektrs.]

[1.27. Metaluriskais kombints faktiski paa metla sastv. Metls, kur rao pats sevi.]

[1.28. Vielas, kur attiecbas starp daim nosaka ne vien mija, bet ar ekonomika.]

[1.29. Vielu/materilu informatizcija. Domt tlk!

Visticamk, ka tda tiem bs - ar bez fantastisks samazinanas spjas.

Bet varbt jau pastv kas vismaz notlm ldzgs?]

[1.30. Devmies jras ceojum. Izvilkm no kabatm kuus, izvljmies piemrotko, palielinjm un kpm uz borta. Kui vadsim uz maim.

Ost var kui atkal samazint un iebzt kabat.]

[1.31. Kur kuru nes vai kur kur ir iek, tas ir plai mainms visbiek, ar samazinanu un palielinanu paldzbu. Piemrus lietoanai.]

[1.32. No ekspedcijas prvedm samazintu aisbergu. Aisbergi ledusskap?]

[1.33. Ja tev uzbrk, vari glbties, operatvi izvelkot no kabatas lidmanu utt. Protams, ja tu proti vadt lidmanu. Vai ja ir piemrota automtika.

Apvidus sples, lietojot dada veida palielinmo transportu.]

[1.34. Var izdomt kaut ko ar droniem, tos jau var izmantot ar normlm vajadzbm, ne tikai karoanai. Nst ldzi penli ar droniem.]

[1.35. K mains dzve, ja tevi pastvgi var apkalpot dronu mkonis.

Vai vl kdi citi roboti, tas ir, automtika, - pie tam problmu ar izvietoanu nav.]

[1.36. Parasto rotau modeu viet taisa (tai skait skols, ar datortehnikas paldzbu) tdas mantes, kuras, vismaz pc palielinanas, reli darbojas.]

[1.37. Manas izvairs no sadursmm ar samazinans, retk ar palielinans paldzbu.]

[1.38. Transporta mezgli (krustojumi vai daudz saretki), kuriem ir dadi lmei, kas atiras ar kalibru.]

[1.39. Skolas soma, kur var ievietot ne vien daas mcbu grmatas, bet veselu lielu bibliotku. Un vispr itin visu, kas var bt skol nepiecieams...

Lai gan bibliotku jau var ar tpat, datoriski.]

[1.40. Daudzjd zi datorizcija ir vl labka par izmru maias spju!

Varbt var paanalizt, kpc un kad tiei, kdos gadjumos. Un atkal kpc.]

[1.41. Starp citu, interesants jautjums. Kdas problmas var bt, ja grib palielint vai samazint kaut ko tdu, kas jau t nemitgi - un varbt oti tri - maina savu lielumu?]

[1.42. Tlk, tehnoloiskais process, kur tiek saskaotas divas plsmas: objektu dabisk maia un palielintja-samazintja darbba.]

[1.43. Vienkrkais gadjums: uzturt nemaingu to, kas pats par sevi mains.

Sav zi t ir palielintja otrd lietoana: NEpalielinanai.]

[1.44. Ierce, kur palielintja darbba atkarga, teiksim, no vides temperatras. Piemrus, kur var lietot.]

[1.45. Multiprocess: duelis/sple/koordincija starp diviem/daudziem palielintjiem. Un varbt vl kaut ko.]

[1.46. Bet varbt samazinan var aiziet tlk, kaut kur mazk par nulli, mnusos? Lai grtk tikt klt ir visiem tiem, kuri uzbas tev ar saviem palielintjiem.

Vai vismaz kds fluktucijs ap nulli?

Te gan vl vajag skaidrk interprett, kas tas tds ir, k tas bs.]

[1.47. Tehnika, mazka par nulli... Vai fluktujoa ap nulli.

K vartu lietot, ja tda btu?]

[1.48. Tu gribi atkal palielinties, bet tev pa rokai ir tikai samazintjs. Ko dart?

K teica Pepija Garzee, laime, ka cilvkam ir maent veselga zemnieka saprta. Tu samazini samazinanos!]

[1.49. Viens palielintjs vrsts uz otru un ietekm t darbbu. Piemrus.]

[1.50. Tlk, saretas palielintju/samazintju des vai tkli - un procesi tajos. Palielintju/palielinanos (un, protams, ar samazinans) sistmu attlojumi, piemram, ar kdiem grafiem vai tkliem.]

[1.51. Palielinanu-samazinanu koordincijas plaos mrogos.]

[1.52. Kosmos ir ne vien GPS, bet ar palielintju/samazintju sistmas.

Kam labam tdas vartu lietot?]

[1.53. Uz objektu vai pat uz cilvku vrsta vienlaikus vairku palielintju/samazintju darbba. Sekas, variantos.]

[1.54. Varianti, kad lieluma maia nenotiek moment, bet pati prasa kdu laiku. Varbt ir kdi likumi, formulas. Bet varbt o trumu var regult.

is nosacjums, par laiku, var radt jaunas fantastisks situcijas.]

[1.55. Samazint ugunsgrku: t telpiskos izmrus, temperatru vai vl kaut ko. Lai vieglk nodzst.]

[1.56. Samazint pldu rajona telpiskos izmrus, lai vieglk noskt lieko deni?

Vispr, samazint katastrofu ldz tdiem izmriem, lai glbanu vartu veikt atsevis indivds ar sadzves ldzekiem, kaut ar pinceti.

Ttad glbanas komplekt ieiet: sadzves ldzeki + samazinana/palielinana.

Lai gan tas varbt ldzs ne visos gadjumos, te vl btu jdom.]

[1.57. Varbt tomr ne sadzves ldzeki, bet specilie, tikai ekonomiskki, rtki. Ugunsdzsju mana, kuru var nst kabat katram gadjumam. Vai izvietot tdas uz katra stra. Pie vajadzbas palielint...]

[1.58. Vispr, kaut k salgot glbanas ldzeka un paas katastrofas izmrus, te var bt varianti.]

[1.59. Viet, kur uzbrk pldi, uzlikt filtru, tas ir, samazintju. Upe prplst, bet pilstu tas neskar, jo tiek savlaicgi samazints.]

[1.60. Samazint zemestrces stiprumu ldz nenozmgai drebanai.

Ldzg krt samazint vja trumu, kad ir vtra.]

[1.61. Bet kas vartu notikt, ja kds grib samazint lietus slapjumu?

Varbt dab viet, piemram, kdu sniegu, krusu vai pamatgu miglu?]

[1.62. Sple. Viens izdom dadas klizmas, otrs glbanas veidus, pieemot,

ka ir palielinanas/samazinanas spja. Pc tam, balstoties uz dots situcijas

pabm, mina doto glbanas veidu apaubt/aizstvt, pamatot. Pc tam

korit. Utt.

Ja sple ir sacensba, tad jizdom vl noteikumi, k vrtt.]

[1.63. denskrtuve ar lieliem samazint dens krjumiem.]

[1.64. K o ideju kpint? Varbt pat vai jebkur viet var bt vai jebkuri resursi, jo palielinana/samazinana paver neizsmeamas uzglabanas un atkalieganas iespjas? Protams, ja du noglabanu kds savulaik ir veicis.

Lai gan tas nav pats progresvkais variants katr atsevi viet statiski glabt visu ko...]

[1.65. Samazint visus bacius tiktl, ka tie paliek nefunkcionli, neko vairs nevar padart. Variants: vienkri top par nulli.]

[1.66. To konkrti realizjot, par galveno problmu ktu nevis pati samazinana, bet gan k trpt tiei baciiem, neskarot neko citu organism? Tai skait dergs baktrijas.]

[1.67. Bez tam, kas zin, kds baciu tips var ar izdzvot, pielgoties un darboties ar samazintaj form.]

[1.68. Vides, tai skait gaisa, dezinfekcija ar baciu samazinanu.

Vai, kas mazk ticams, ar nenormlu palielinanu.

Bums, bums bacii krt lej...]

[1.69. Oper, varbt ptniecbas nolkos, skbtnes, ts palielinot. Tas ir, ja nav pietiekami labas tehnikas mikro opercijm. Kda t ir msu diens, btb nezinu. Problma: patiesb pie palielinanas var notikt kdas izmaias, ne visi procesi paliks nemaingi, ja mainsies mrogi.]

[1.70. Pati pabu un efektu maia pie lielumu maias paa ptniecbas nozare. Agrk tdas nebija jo nebija attstta pati lielumu maias, piemram, objektu pamazinanas un palielinanas, spja.]

[1.71. Ja vilks apd zai, bet pc tam var apsto daudzumu palielint varbt viam tagad pietiks gadam?

Vai ar tas ir atkargs no palielinanas veida, tie var bt dadi?]

[1.72. Tas gan ir pretrun ar nezdambas likumiem, piemram, enerijas nezdambas likumu.

Labi, tad vai ms varam iedomties tdu pasauli vai vismaz atsevias situcijas kur ie likumi darbojas savdk? Nevis burtiski tr veid, bet pieaujot kdas iespjas, ko dod palielinans/samazinans?

Teiksim, enerija var pati par sevi palielinties divas reizes, bet ne vairk?

Pielaides konstantm. Vl citi varianti.]

[1.73. Vai augu, dzvnieku un citu dzvo btu evolcijas proces var attstties ar tiem, pieemsim, piemtos palielinanas/samazinanas spjas?]

[1.74. Kdas vispr sples ar palielintju/samazintju lietoanu var izdomt?]

[1.75. Vienkrkais: vienu un to pau lietu (piemram, burvju skol) viens palielina, otrs samazina, kur vinns? Un no k tas vartu bt atkargs?]

[1.76. Saretk: to dara ar vairkiem lietas parametriem - un vrt ar punktiem. ie parametri varbt ir tdi, kas neaujas palielinties vai samazinties visi reiz. Var bt jizvlas. Var bt variants, kad spltjam iepriek nav zinms, k sti objekts iztursies.]

[1.77. Variants: ar dadm palielinanm/samazinanm jdab noteikts objekta stvoklis, katram sncensim savs.]

[1.78. Sple var bt tri matemtiska, kur parametru maias likumi tiek vienkri pieemti sples skum. Vai relistiska, kad to nosaka relo objektu pabas, piemram, fizikls vai misks.

Vai t vartu trenties, piemram, burvju skolu studenti?]

[1.79. Rela sple ar iedomtu palielinanu/samazinanu: attiecgos skaitus katrs pie sevis pieraksta un tad pazio.

Tau te btu jizdom kdi papildnosacjumi, lai nesktu vienkri rakstt pc iespjas lielkus skaitus.]

[1.80. Lai gan uzdevum dabt noteiktu objekta stvokli tda nosacjuma lomu spl pats objekts ar t objektvi pastvom pabm. Tikai tad ts bs jzina jzin, teiksim fizika, mija, citos gadjumos varbt bioloija vai eogrfija utt.]

[1.81. Programmas dm splm? Cas/ sples starp automtierm, programmm?]

[1.82. Var pievienot palielinanu/samazinanu jau esom splm, relm -

iedomtu - vai fantastiskm - relu. Piemram.

Futbola sple, kur komandm ir papildu iespja: sples gait palielint vai pamazint objektus, piemram, bumbu vai vrtus, bet varbt ar paiem savus izmrus.]

[1.83. Variants: to var ar kdiem ierobeojumiem. Teiksim, reizi trs mints.]

[1.84. Variants - nevis/ne tikai telpiskos izmrus, bet kdus citus parametrus. Piemram, zinms robes, trumu.

Tu sper pa bumbu, bet pretinieks, lai izjauktu tavus nodomus, mina ai bumbai trpt ar truma palielinanu/samazinanu.]

[1.85. Vai ar s spjas sportistiem btu jtren?

Trenii bumbas samazinan vai tamldzgi.]

[1.86. Variants: parametru maia atkarga no atraans vietas, no koordintes

futbola laukum. Piemram, jo tuvk pretinieka vrtiem, jo grtk splt. Vai otrdi, vieglk. Apakvariants: no futbola laukuma tipa, tie ir dadi.]

[1.87. Rao futbola bumbas, kuras var maint savus izmrus, trumu vai vl kaut ko, bet zinms robes, tlk n. Vai varbt s robeas bumbai uzstda pirms sples.]

[1.88. Un varbt spltjiem s robeas nav zinmas, vismaz sples skum n.]

[1.89. Variants: maint pa tieo - pau rezulttu, gto vrtu skaitu. Ja vien tas nav nulle, nulli palielint vai samazint ir prk grti...

Td gadjum t reiz ir sackste futbol un palielinan/samazinan.]

[1.90. Vai tas maina lomu sadaljumu komand? Teiksim, tagad ir pai palielinanas aizsargi... Sevii ctgi sarg rezulttu tablo... preczk, sarg pau rezulttu, t vai citdi.]

[1.91. Kompozt sple, spu saiis. Piemram, bumbas pabas vai vl kdi nosacjumi - atkargi no citas sples rezultta, ko veic varbt citas komandas.]

[1.92. Kombint sporta + varbt kdas biras sple. Piemram, futbola spl iegtos punktus var prdot utt.]

[1.93. Dau turnr iegto punktu komanda prdod, lai iegdtos labku inventru. Ir nolemts, ka turnr tas paldzs vairk nek tie dai punkti.]

[1.94. Ja superfutbol var maint visdadkos parametrus kas mains ldzjutjam vroan? Un TV prraid? Varbt vrotjam vajag pau aparatru, lai vartu pilnvrtgi baudt spli? Vai vismaz kdas iemaas?

Bet tiesneiem?]

[1.95. Atvasints jeb parafutbola sples - ldzjutjiem? Piemram, kur bs novris vairk dadu nianu un labk vars pateikt, k btu bijis jrkojas tai vai cit situcij?]

[1.96. Modifictaj spl intelektul momenta nozme palielins tiktl, ka futbola

komand ir savi analtii, kuri darbojas tiei sples gait?

Piemram, ja palielinanas/samazinanas resursi ir ierobeoti, analiz, kur un kad tos labk lietot, k sadalt sples gait os spkus.]

[1.97. Mazliet atvrta sple - ar leglm priek teikanas iespjm pa sples gait un d modifict futbol tam var bt praktiska nozme?]

[1.98. Tad varbt lielkas iespjas vinnt bs tai komandai, kurai plakas ldzjutju masas, labki sakaru operatori un, protams, analtii?]

[1.99. Visprinm par atvasintajm splm.

Tagad atseviu spu viet ir spu mkoi.

Reizm viena sple - teiksim, skotnj, no kuras atvasinjs prjs, - paliek galven, reizm n.]

[1.100. Pults piemram, kd rpnc vai darbnc regult saretus tehnoloiskos procesus ar dadu palielinanu un samazinanu paldzbu.]

[1.101. K vartu izskatties vielas uzbve, dadi miskie un fiziklie procesi, materilu pabas ja tajos darbotos palielinanas un pamazinanas spja, pie

tam dados organizcijas lmeos?

Varianti: spja ir mums; t spontni ir paiem objektiem.]

[1.102. K trensies studenti, apgstot das tehnoloijas?]

[1.103. Varbt var skt ar kdiem elementriem procesiem un palielinjumiem utt., bet vlk iztloties arvien saretkus?]

[1.104. Vai var bt palielinanas-samazinanas des reakcijas?]

[1.105. Palielinanas indukcija, kad tai vai citai lietai/materilam rada spju paam palielinties vai samazinties tai vai cit veid.]

[1.106. Elektromagntisk de vai elektromagntiskais lauks - un palielinanas-samazinanas lauks, ar kuru var maint un regult t parametrus.

Ko jaunu var iegt, ja elektromagntisms ir di mainms?]

[1.107. Bet gravitcija?]

[1.108. Eksperimenti mikrofizik, kur ongl ar stipro un vjo mijiedarbbu parametriem?

Te btu jjaut fiziiem, ko tda iespja vartu dot.]

[1.109. Tds Visums, tda fizika, kur vielas daudzums un fizikls konstantes, vismaz mums parasts, nav pai nozmga un nemainga lieta.

Piemram, tonna no grama vai otrdi, vai kilometrs no milimetra, var rasties ik brdi un bez pam plm, parasta lieta.

Vai kur tas vismaz notiek atsevios, bet nemaz ne tik retos apstkos.]

[1.110. Viss ir inde, un viss ir zles... Dakteri ar dadu palielinanu un

samazinanu paldzbu taisa zles gandrz no visa k.]

[1.111. Pietiek ar pavisam mikroskopisku zu devu, tlk jau regul ar palielinanu un samazinanu.

Vienu oriinlo tableti var lietot gadiem.]

[1.112. Ldz ar to zu raoana nav problma, galvenais ir zu izgudroana.]

[1.113. Visprinm: palielinanas/samazinanas spja ir pankusi to, ka materilajiem resursiem vairs nav lielas nozmes, tagad gandrz visa nozme ir intelektulajam darbam, gan pie radanas, gan pie lietoanas.]

[1.114. Dertu pavkt vl kdas, kaut fantastiskas, zintniski vai pat spekulatvi fantastiskas, iespjas, kuras novestu pie ldzga rezultta!]

[1.115. ...Zles? Vai, kas nereti ir vl labk: pati rstana notiek, reguljot vajadzgs norises organism ar palielinanas un samazinanas spjas paldzbu.]

[1.116. Ldzg krt sportists iemcs paregulties. Tau gads, ka cas karstum vi prspl... Vai te bs kda problma, analoiska dopingam?]

[1.117. Implanti-palielintji un pamazintji, vrdu sakot, to vai citu procesu regultji.]

[1.118. Netriet zobus kalnos: pasta var spontni palielinties un radt kdu lavnu, doni vai tamldzgi.]

[1.119. Visprinm: kdas dabas pardbas var celties no palielintiem sadzves

piederumiem?

Vai pat veselas stihijas?]

[1.120. No vannas izskalojies oken un palielinjies, virzs milzgs ziepju putu blis...]

[1.121. Pie viena. Oken ielai dados mrogos palielintas akvrija zivis. Viena daa diezgan labi iedzvojas un iekaujas ekosistms.]

[1.122. Es kdreiz brnb, aizgjis uz upi peldties utt., mdzu taist varavksni.

Ieej up, nostjies ar muguru pret sauli, ieem mut deni pieemsim, ka tas ir trs un tad sprauslo to r, lai ir td k vdeka form. Un tur bs varavksne!

Kas man toreiz pietrka, t laikam bija palielinanas spja vai kas tamldzgs.]

[1.123. Vai td gadjum vartu bt kdas atrakcijas un sples ar varavksnm?]

[1.124. Ziepju burbuu laiana ar iespjm tos palielint un samazint. Vai pagaidm vismaz iztloties palielintus un samazintus? Ko tas var dot?]

[1.125. Varbt ziepju viet ir vl citi interesanti materili?]

[1.126. Burbuu drzs?]

Minsim sples-prrunas pamiena palielinana - pamazinana apganai.

1.1.

Brnam saka: Lk, tev burvju njia, t var palielint vai pamazint visu, ko tu gribi. Ko tu gribtu palielint un ko pamazint?

[1.127. Zooloisko drzu, lai tas btu uz galda. Varbt ne viss uzreiz, bet pa sektoriem. Varbt mrogus var maint... Analoiski ar okeanriju.]

[1.128. Lai gan te varbt pietiek ar iespju universlai attlintai vroanai? Bet varbt tomr nepietiek? Ko jaunu var dot samazinanas spja?]

[1.129. Zvru ptnieka laboratorij ir veseli gabali samazintas savannas, mea utt. Var vrot, pats nekur nebraucot. Var taist daus eksperimentus, kdi citos apstkos neiznk. Variantus.]

[1.130. ovs, kur samazints lauva cns pret vaboli. Varianti ar dadm mrogu attiecbm. Varianti ar veseliem bariem un landaftiem. Variants: maingu izmru lauva ar maingu izmru vaboli.

Lai gan te bs savi bioloiskie ierobeojumi, ne velti kukaii vstur nekad nav sasniegui milzu izmrus.]

[1.131. Dabas aizsardzbas paskums. Ja kdu teritoriju ir plnots apgt saimnieciski, tad taj dzvojoos zvrus un citu dzvo dabu samazina un izvieto mazk telp.]

[1.132. Variants: gandrz visa daba izvietojas telpas organizcijas lmen ar samazintiem mrogiem.]

[1.133. Variants: td lmen izvietojas tehnika un saimniecba. Tas btu pat ticamk, jo caurmr ms tehniku varam daudz brvk maint.]

[1.134. Zemeslodes eogrfisk telpa tagad ir daudzlmeu, pateicoties palielintjiem un samazintjiem.]

[1.135. Iespjams, dados sektoros tagad ir pat dadas biosfras.

Un dadas tehnosfras. Vietas tau laikam pietiks.]

[1.136. Vismaz ja mums ir samazinanas spja. Bet varbt tda pat nav obligta - un ir alternatvas? Vismaz tehnosfras gadjum, ar biosfru var bt grtk.]

[1.137. Tehnosfrai evolucionjot, tehnikas jauns paaudzes izvietojas arvien mazkos mrogos var teikt, telpas/telpisks organizcijas lmeos. Uz Zemes var vrot telpiskos lokusus ar dadas attstbas pakpes jeb dadu formciju tehnosfrm.]

[1.138. Tehnosfra man kabat. Vai aus. Vai...]

[1.139. Viela, kur daiu viet ir tehnosfras vai biosfras.]

[1.140. Viela-kosmoss. Daiu viet civilizcijas.]

[1.141. Variants: daias atgdina nevis aurus izoltus punktius, bet gan tmeklus, kuri var caurvties sav starp. Civilizciju kontaktiem ir jaunas patnbas, emot vr, ka paas robeas tagad ir stipri netrivilas.

Teiksim, pie gadjuma citplantietis var bez problmm pardties uz tava galda..]

[1.142. Bet kpc kaut kas td gar nevartu savulaik notikt ar realitt? Vai ms zinm, cik tlu var aizvest civilizciju attstba? Un paa visuma attstbas arvien jaunu lmeu bet varbt tie bs oti informtiski apgana?

Pagaidm, rpojot mums zinmaj telpas lmen, Kontakti diez ko neiznk. Tau kas bs tlk?]

[1.143. Piezme.

eit iedomts palielinanas/samazinanas pa lielkai daai ir tri formlas, matemtiskas. Relie fizikas, bioloijas, eogrfijas utt. objekti ne tuvu ne vienmr mains savus izmrus vai vl kdus parametrus bez t, lai maintos ar citas pabas. Un pat paas eksistences iespjas.

Jurijs Tambergs min vienkru piemru ar svaru: ja bsi 10x lielks, svrsi 1000x vairk. Bet, uzreiz var piebilst, tad ir liels jautjums, vai tavi kauli sps tdu svaru izturt... Tpc ar sauszemes dzvnieku maksimlie izmri ir stipri mazki nek den.]

[1.144. Fantzijai te ir vairkas iespjas.

Pirmkrt, fantazt, ignorjot o problmu. Td gadjum ir diezgan droi, ka dot fantzija nevars piepildties burtisk veid.

Tau t var dot kdas atsevias idejas, kuras piepildties var. Lidot vars, tikai stenb ne ar paklju, bet kaut k savdk...]

[1.145. Par telpas daudzlmeu organizciju, ar radiklos veidos, droi vien ir vrts padomt.

Tomr nebs t, ka visu no viena kalibra/lmea vars nemaint veid prcelt un izvietot cit lmen. Pat tad, ja pati lietu samazinana/palielinana bs iespjama...

Un gan jau bs ar vl citas problmas.

Tau daudzas tri literrs iespjas var iznkt ar neapskdtas.]

[1.146. Otrkrt, ja grib fantazt relk un dabt vairk realittei tuvu ideju tad droi vien ir vairk vai mazk jzin fizika, bioloija utt.]

[1.147. Lai gan zinanas jau nekad nenk par aunu. Jo vairk zini, jo labk ar zini, ko var ignort - kad vajag.

Bez tam relo pabu zinana var dot ar fantzij jaunas idejas, jaunus efektus, kdus citdi varbt nebtu iedomjies.]

[1.148. Trekrt, var dot kdus pamatojumus, izgudrot vai atrast idejas, kas pa-dara tavu fantastisko modeli ticamku. Tas ir, maina fantastiskuma/relistiskuma lmeni, vismaz hipottiski. Un daas no m idejm var izrdties pavisam relas.]

[1.149. Ceturtkrt, var taist dadus variantus pa vidu, dados fantastiskuma un relistiskuma veidos un kombincijs.

Bet varbt ir vl kds piektkrt utt.

Neviens no iem veidiem nav slikts pats par sevi, tomr lietoanas iespjas ir katram drusku savdkas.]

[1.150. T k mani visvairk interes jaunas visprgs idejas (un... j, t k es visbiek nepietiekami zinu konkrto materilu), tad mani visvairk velk uz matemtisk tipa fantazanu.]

[1.151. Un vl. Nevarot prcelt visu nemaint veid no viena telpas lmea uz citu, ms, protams, kaut ko zaudjam.

Bet varbt kaut ko ar iegstam? Ja jaunaj lmen ir kas savdk, tad te var bt ar jaunas pozitvas iespjas.

Par kurm ms atkal varam domt dados fantastiskuma veidos/lmeos...]

[1.152. Ja bsi 10x mazks, svrsi 1000x mazk. Var to ignort, var nekdus paus secinjumus no t neizdart. Bet var, piemram, uzdot jautjumu: vai nebs juzmans, lai tevi neaizp pa gaisu? Bet varbt tagad bs viegli lidot? Abus/visus fantastiskuma lmeus var izmantot, un katr var atrast ko dergu, kas nebs otr.]

[1.153. Apslptas mantas meklana (un pati slpana), emot vr, ka t var bt ar samazinta.]

[1.154. Attiecga sple. Milzg laukum vai vl kd apvid noslpts tas un tas, acmredzot maintos izmros, vizbiek samazints. Viens spltjs vai komanda mekl, var izmantot palielintjus, preczk, palielintjus un samazintjus. Otri varbt trauc, lietojot tdus pat rkus. Agresvks variants: var iedarboties ar uz

pretinieka rkiem.]

[1.155. Samazinana var bt oti dados mrogos. Varbt tas ir atkargs no (fantastisks) tehnikas attstbas lmea.

Bet varam fantzij pieemt, ka samazinanas/palielinanas procesi notiek pa dab.

Amerikas atklanu var nokavt, jo t ar gadsimtiem kst arvien mazka - attiecb uz rjiem objektiem, protams, bet iekien viss ir k parasti.

Vai ar: Amerikas izmri - vai Jauns un Vecs Pasaules izmru attiecbas - periodiski svrsts, un vienos laikos Ameriku ir daudz vieglk atklt nek citos.]

[1.156. ir drzk matemtiska, spekulatva fantzija, jo, relistiski emot, tdas izmaias ietekmtu ar prjo Zemes eogrfiju, klimatu utt.

Lai gan fantastik droi vien var izdomt ar kdus gjienus, k izskaidrot.

Bet var, protams, neko tdu neizdomt un vienkri attlot vai pat ptt tlks sekas. Lidojam, nedomjot konkrtk par paklja pabm.]

[1.157. Uz msu plantas (vai tuvum) var atrast apslptas citas zemeslodes, kuras tais vai citos laikos ir tapuas samazintas... Nu vai kaut k tamldzgi.

Uz tm zemeslodm, kuras atrodas piemrotos apstkos, ir dzvba, tda vai citda.]

[1.158. Iedomts dabas likums: katra planta vai pat katrs objekts? rodas uzreiz daudzs kopijs, kuras nereti ir dada kalibra un noslptas viena otr.]

[1.159. Skol globusa viet izrds vesela planta. Kpc t ir labka par parasto mcbu globusu?]

[1.161. Divas plantas izmanto viena otru k globusus.

Pirmkrt, kdas jaunas iespjas rastos, ja t vartu bt?

Otrkrt, izdomt, kpc un k tas var bt.]

[1.162. Vai tiem abas plantas ir lielkas viena par otru? Ja t k tas vartu bt iespjams, vismaz fantzij? Variantus.]

[1.163. Vienkrbas labad var pieemt, ka plantu eogrfijas ir pietiekami ldzgas, lai pc vienas eogrfijas vartu mcties otru...]

[1.164. Reizi ned palielint Mness redzamos izmrus, lai to vartu ptt bez

teleskopa. Utt.]

[1.165. Vispr, palielint nevis paus objektus, bet gan to tlus, pastarpinjumus, kuri mums dod informciju par iem objektiem.

Tlus jau var ar daudz brvk kombint, vispr - brvk apieties ar tiem.]

[1.166. Tlam ir ar tdas pabas un parametri, kdu nav paam objektam. Maint Mness attla asumu, izirtspju.]

[1.167. Bet vai to var pagriezt otrdi? Prnest kdas tlu pabas uz paiem objektiem? Atklt, ka paam Mnesim ir kas ldzgs izirtspjai un ka tai ir nozme, t reli fiziski darbojas msu iedomtaj pasaul?]

[1.168. Kara spl spiegs palielina - pastiprina - skaas, lai dzirdtu, ko tur klusu prrun pretinieki...]

[1.169. Iespjams, ka, lai neatkltu sevi, vi ts pastiprina tikai vien virzien, uz sevi. Tiesa, ja kdam gads o virzienu uzert, tad viu atkls vl trk.

Vai varbt vi pastiprina ts tikai galapunkt, sav aus vai uztvrj.]

[1.170. Bet... vai ar kdu taustmu priekmetu var palielint ne vispr, bet tikai attiecb uz mani vai vl uz ko citu? K tas ir, k tas izpaustos?]

[1.171. Vai ir iespjams, ka lieta ir lielka pati par sevi? Variantus!

Kaut tuvintus, kaut vai kd zi tam ldzgus.]

[1.172. Samazint skolu. Lai to vajadzbas gadjum var paemt ldzi uz mjm. Vai otrdi, mjas - vismaz savu istabu - ldzi uz skolu. Vai emt darbu ldzi uz mjm... Un t tlk.

Tas ir, ciktl tdm procedrm trauc tiei izmri. Bet gads, ka t ar ir.]

[1.173. Visprgk daudzas vietas ir kuvuas portatvas, ts var emt ldzi uz citm vietm. Variantus un tlks idejas!]

[1.174. T nereti var savietot ne vien divas, bet vairkas vietas - un reizm pat daudzas... Tlks sekas?]

[1.175. Vieta, kas satur bezgala daudzas vietas, kuras... n, nesksim neko skaldt... kuras aktualizjas atkarb no signla, komandas.]

[1.176. Piezme. Lai gan attlint dalba, iet, ir vl labka. Tad var palikt brvka ir pati starpba starp vietu un ne-vietu.]

[1.177. Pie viena. Telpa, kuras elementi parasto punktu viet ir caurvijoies tmeki. Dadas iespjams attiecbas starp s telpas punktiem. Atbilstos eometrijas.

Varbt saretkos gadjumos s attiecbas var izskaitot vien ar datortehniku.]

[1.178. K palielinanas un samazinanas efektus vartu lietot kosmosa apgan? Variantus.]

[1.179. Bet remontdarbos?]

[1.180. Helovn no irbja izlien r un atkal palielins citplantieu kuis, kur tur bija nejaui iestrdzis.]

[1.181. Kds sakars lidojoajiem viem ar citplantieiem? Vistiekais: tie ir citplantieu puiku laisti saules zai vai tml., kuri galapunkt Zemes atmosfr palielins.]

[1.182. Treni spoku mj: palielint spokus, samazint bailes.]

[1.183. Caur palielintju mjs atgrieas galda hokeja maa ldzjutji no galda

stadiona.]

[1.184. Sko izpriecu pilsta Mikrovegasa, ieeja caur samazintju aiz na.]

[1.185. Msu pilstas redzamaj da ir tksto iedzvotju, bet, skaitot rajonus aiz samazintjiem, miljons.

Tiek celta samazintju otr krta...]

[1.186. Mans privtais okens aiz samazintja. Ekspedcijas taj.]

[1.187. Planta ar daudz, daudz, daudz okeniem dados lmeos, kalibros.]

[1.188. Jrasbraucju sackstes. Gadjuma skaitu enerators ener virkni dadu okenu samazintaj telp un...]

[1.189. Privtie kosmosi?]

[1.190. Kristofers vai Ferdinands ekspedcijas laik rpgi vro apkrtni, vai neatkljas kds jauns okens - vai kda preja uz jaunu lmeni ar saviem okeniem. im nolkam ir specilas lotes - vai k nu tur to sauc, jrnieku

terminoloij neorientjos. Bet vlkos laikos varbt radari utt.]

[1.191. Daudz okenu daudz ar jaunu zemju...]

[1.192. Variants: caur iem jaun lmea okeniem, ejot turp un atpaka no lmea uz lmeni, iznk ceot trk...]

[1.193. Tikai neesmu izdomjis, vai tas bija augstka lmea, vai, otrdi, infralmea okeniem.

Jo var jau o sakarbu turpint ar uz otru pusi un pieemt, ka ms dzvojam nevis plantas pirmaj lmen, bet gan kd vidj.]

[1.194. Variants: tda struktra ir, vismaz potencili, bezgalga, lmeu skaits nav zinms, pagaidm iet tikai uz prieku.]

[1.195. Pateicoties - dabiskiem un/vai tehniskiem - samazintjiem un

palielintjiem, pateicoties daudzlmeu eogrfijai, dots plantas eogrfiskajai

telpai ir netrivilas pabas. Ldz ar to ar ceojumi apkrt pasaulei var iznkt stipri dadi - neskatoties uz to, ka pasaule kopum ir un paliek lodveida.]

[1.196. Vl. Sasnes oken. Sasnes starp lmeiem.

Variants: cilvki var ne vien rakt kanlus, bet ar ierkot dadas sasnes.]

[1.197. Varbt pat tdas, ka vairs nav jrok kanls. Pastv gan Panamas zemes aurums neskart veid, gan to apejo jras (?) sasne. Vai otrdi, gan Panamas kanls, gan to apejo sasne.]

[1.198. ss pasaules eogrfijas apraksts tristiem ja pasaule ir no gumijas, t.i., ja visi izmri ir patvagi vai zinms robes mainmi dotajam tristam? Pie tam tas var attiekties ar uz ceoanas ldzekiem.

Pieemsim, ka tas neietekm klimatu utt., tas viss ir kaut k nokrtots.]

[1.199. eogrfisko objektu absoltos vai savstarpjos izmrus var maint likum noteikt krtb vai pc starptautiskas vienoans.]

[1.200. Raas programmana, mainot parametrus dabiskajm klimata u.c. ietekmm.

Tai skait, no jebkura izmra mkona var uztaist vajadzg apjoma lietu.]

- Gribtu samazint dziedanas stundas, bet palielint savu brvo laiku.

- Samazint mjas darbus.

[1.201. Lai vartu izpildt mjas darbus caur mikroskopu?]

[1.202. Samazint dziedanas stundas, palielint pau dziedanu. Lai mazk saiet iek stund!]

[1.203. Mjas darbs - samazinan!

Un es gribju samazint t grtumu - bet kdjos un samazinju vieglumu.

Lai tdu misku nebtu, vajadzja iepriek krtgi vingrinties.

Tas ir, izpildt doto mjas darbu!

Bet tagad palika vl grtk...]

[1.204. Lielus brnumus palielina par vl lielkiem brnumiem.

Tiesa, tas laikam jmk, ir kaut cik jzin, kds brnums tad vartu bt vl lielks.]

[1.205. Tomr interesants jautjums. Ja pati palielinana/samazinana ir

pietiekami universla, tad ms no dots lietas varam dabt lauk sazin ko. Jatrod tikai vajadzgs pabas, kuras palielint/samazint.

Piemram, pat nemainot telpiskos izmrus, var izmantot to, ka dot lieta ir brnums. Vai ka t maiss pa kjm. Utt.]

[1.206. Pie tam daudzas (bet zinm nozm visas) pabas ir atkargas no lietas

attiecbm ar citm lietm, no t, kd sistm lieta ir iekauta. Ttad ar pau pabu klstu kaut kd mr var regult...]

[1.207. Pilsta paaujas pat ne tik daudz uz paiem mriem, cik uz perimetr esoajiem krmiem, kuri intensvi un stipri, stipri maiss ienaidniekam pa kjm.

Var teikt, dinamisk aizsargbarjera.]

[1.208. Variants: ar pretinieks mina lietot ko ldzgu. Krmu cas.

iet, tdas biek bs izdevgas tiem, kuri aizstv pilstu.]

[1.209. Nezinu, cik tas ir saistts ar samazinanu, bet lai iet. Papildints citts.

Ierads pilnvarotais... kuru pavadja divi pusvarotie.]

[1.210. Dadi efekti, saistti ar kvantittes preju kvalitt. Samazinja dens temperatru, iznca ledus. Palielinja objekta jocgumu, iznca tik neparasti, ka

rads jauns atkljums. Un t tlk!]

[1.211. Vl piemrs eklektisks laika manas ar savm perspektvm, eklektiskuma pakpei - vai eklektiskuma parametru diapazonam, spektram - arvien pieaugot.]

- Palielint konfekti ldz ledusskapja lielumam, lai vartu nogriezt gabalus ar nazi.

[1.212. Jrasbraucji oken atkljui jaunu neapdzvotu torti...]

[1.213. Kad Baltijas jr atklj jaunu peldoo torti, tad skolnieki no piekrastes

valstm mdz rkot turp ekspedcijas. Ja vii ir pieredzjui un ttad ekspedcija ir

pietiekami droa, var emt ldzi ar mazos brus un msas.]

[1.214. Izlaiduma klas jau mdz rakstt memurus, aprakstot savulaik apmeklts tortes un visu tur piedzvoto.]

[1.215. Savvaas tortes mdz bt visai brnumainas. Specialitte - savvaas tor...u ptnieks... tas ir, konditoriskais naturlists?

Cita specialitte - selekcionrs? Starp citu, k savvaas vai drza tortes vairojas?]

[1.216. Ptertim lieta ar konfekti beidzs samr neveiksmgi. Ledusskapja lielumu jau vi dabja - bet pc tam konfekte bija paam jnes no palielinanas sporta laukuma uz damzli. Ptertis teica, ka t laikam aizies vairk kaloriju, nek iegs, apdot to konfekti-ledusskapi... Atzme bija tikai apmierinoi, par ldz galam neprdomtu prvrtbu jau vairk parasti nedod.

- Vl daas tdas neveiksmes, un mani sts trenties uz ezzi.

(Neveiksmju poligonu.)

...Jsaka, man ar neiet labk, es nereti iesku interesantas prvrtbas, bet pc tam atjdzos kaut kur dungos - nezinu, k ar tm tlk tikt gal. Tomr vl par maz trenia un laikam ar zinanu.]

[1.217. Duelis: viens mina doto prgu palielint, otrs samazint. Kur vinns,

vars pc tam to pievkt sev... ja pc procesa bs kas palicis pri.

Varbt tas duel iznk papilduzdevums - lai tomr paliktu.

Starp citu, no k td duel var bt atkargs, kur vinn?]

[1.218. Saldjums, ne uzreiz vis garum, bet turpinjumos.]

[1.219. Ieemsim vietas pie televirtuves, ovakar tortei-serilam krtj srija.]

[1.220. Pie viena. Geimeru kka. Ja ana labi izdevusies, vari tikt kkai uz nkoo lmeni.]

[1.221. Piezme par analoiju k pamienu. Piemram, geimeru kka man iet interesantka un perspektvka nek torte-serils.

iet, analoija mdz ne vienmr bt vienkra, tai nereti var bt dadi jgas lmei, aiz ts var stvt veselas konceptuls sistmas un kategorijas.

Vai materils sistmas, no kurm tdas atvasint, iegt. (Preczk, nordes uz tm vai citm relajm sistmm.)

Tlk protams, jizir, kas tev oreiz der, kas n.]

- Palielint lietus lses ldz arbza lielumam.

[1.222. Lai no augas pilina uzreiz veselm pem!]

[1.223. Lietus mdz bt ar stipri dadu kvanta, tas ir, piliena, lielumu, un to mdz ziot laika prognozs.]

[1.224. Un vl: pee, vismaz viena otra, nevis pakpeniski iztvaiko, bet uzreiz lec gais?]

[1.225. Pie viena: eju pa ielu un redzu pei, kura visvisdi rmojas.

Piemrus? Varbt var kdus izskaidrojumus, teiksim, kds magntisms?]

[1.226. Man izdevs o pei pieradint un paemt ldzi uz mjm.

Var nodert saimniecb.]

1.2.

Sarejiet o spli ar papildjautjumiem: Un kas no t iznks? Pie k tas

noveds? Kpc tu gribi palielint vai samazint?

[1.227. Fermera sapnis: samazint govi, palielint pienu... Un t tlk!]

[1.228. Palielint blusas, lai ts ir vieglk noert.]

- Lai rokas uz laiku top tik garas, ka var aizsniegt bolu zar vai sasveicinties

caur vdlodziu, vai dabt bumbiu no jumta, vai ieslgt televizoru, nepieceoties

no galda.

[1.229. Vai pakast aiz auss apkrt zemeslodei.]

[1.230. Ar rokm izer no tuvj kosmosa liekos sateltus.]

[1.231. Ar rokm ka r naftu no zemes vai tml.?]

[1.232. Zelta zivtiu nora cits, ar garkm rokm, un tagad t izpilda vlans

kaut kur Austrlij... Nu vai vismaz kaimiu pagast.]

[1.233. Trkums, darbojoties ar garajm rokm: neredzi, kas tev ir sadevis pa

pirkstiem.]

[1.234. Uz darbu nav jiet paam, pietiek tur iebzt rokas.

(Varbt pa vadiem? Pa pam roku caurulm, trasm?

Pilst satiksmes trases garajm rokm?)

Skats: konveijers, pie kura strd neskaitmi garo roku pri...

Vai ne obligti pri, reizm pat tikai kreiss rokas. Var uztrent.

Pai saimnieki tikmr var bt mjs. Vai izklaides paskum. Vai otr darba viet. Vai pat kd ceojum.

Vai tds darbs skaitsies kltienes, vai attlints?]

[1.235. Piezme. Te sank tds reducts variants no daudzvietguma, kad dzvo reiz dads telpas vai pat laika viets. Bet te cit viet ir tikai roka.]

[1.236. Protams, tas viss bija gandrz lieki, attlint vadba ir daudz labka.

Tad varbt taissim analoijas uz otru pusi, pieldzinot attlints vadbas iespjas rokm? T teikt, visprinsim roku?

Pieemsim, ka cilvkam var bt vai bezgala daudz roku, to konkrt fizisk

uzbve nav tik svarga?]

[1.237. Vl gan derja precizt: ko jaunu dod analoija ar rokm, saldzinot ar parasto attlinto vadbu?

Bet, tlk, kas var bt labks par roku? Es domju, funkcionli.]

- Ja koki me samazinsies ldz zles izmriem, bet zle ldz srkocia lielumam, tad viegli bs meklt snes.

1.3.

Ja brnam grti padodas patstvga fantazana, ierosiniet pafantazt kopgi,

uzdodiet viam palgjautjumus.

* Kas bs, ja mums uz laiku pagarinsies deguns?

- Vars paostt ziedus dob, neizejot no mjas; vars noteikt, ko gargu gatavo

kaimii.

- Tas ir labi, bet kas tur bs slikts?

- Tdu garu degunu nebs, kur likt, tas traucs iet, braukt transport, pat gult

bs nerti, bet ziem tas sals. N, nevajag man tdu degunu.

* Kam bs labi un kam slikti? T jau bs situcijas tikumisk analze.

[1.238. Bet ar tehnisk ders: vajag saliekamu degunu!

Vl labks, protams, btu noemams, autonoms deguns ar tlvadbu.

Vai: gan autonoms, gan var maint savus izmrus.]

[1.239. Piezme. Saliekambai var bt dadi veidi. Piemram, vi kaut k ierulljas sev.]

[1.240. iet, ar attlintbai var bt dadi varianti. Pats deguns ir attlints vai ar deguns ar tldarbbu, ar kdu teleportcijas tipa ou.]

[1.241. Vroana/spiegoana ar oti gariem vai atlintiem (vai visprintiem, k pirmt roka) deguniem: snpings.

Oas un dedukcijas meistari, kuri var no smalkm aromtiskm niansm izsnpt

svargus noslpumus.]

[1.242. Ja var bt attlints, tad var pa reizei bt ar kolektvs.

Sackste: kur ar vienu un to pau degunu izsnps vairk?]

[1.243. Tomr dertu vl kaut k visprint.

Varbt...

Princip jebkur viet... var attlinti radt, saorganizt... (resursu tur, pieemsim,

pietiek)... visprinto degunu vai roku, vai... jebkdu manu... jebkdiem dotajiem uzdevumiem.

Izemot gadjumus, kad ai viet ir pai noteikti ierobeojumi... piemram, aizsardzba pret deguna radanu, lai kds neizsnptu, ko nevajag.]

[1.244. Ttad: kaut kda vispasaules manvide, kura sastv ne tik daudz no jau dotm manm, cik no manu iespjm, var teikt t.

Manu raans un transformcijas ir tikpat parasta lieta k gaisa molekulu

kustba.]

[1.245. Kdi s idejas trkumi ir uzreiz redzami?

Pirmkrt, no idejas reluma viedoka visai vj ir punkts: resursu uz vietas pietiek. Diez vai var teikt, ka viss viets ir viss kas. Kaut gan...

Kdi te vartu bt risinjumi?

Otrkrt, pati ideja kopum ir kaut kda nenoteikta, nesavkta. Droi vien, kur przin TRIZ, vars noformult kaut k striktk un visprgk.]

[1.246. Te pamat ir Henriha Atova fundamentl ideja no ststiem zeltis un aksioma un Treais gadu tkstotis. Kop t laika es epizodiski minu kaut ko tdu par manm uzfantazt vl. Bet t sti krtgi pagaidm neiznk.

Tpc, ka epizodiski.]

[1.247. Bet tagad sk. Manas ir visur, tas ir primrais, t ir prezumpcija. pai

nosacjumi ir nepiecieami taisni tam, lai kdas manas te nebtu.

Dertu iedomties sekas, vismaz kaut kdas.

Jdom, ka manas visur ir galvenokrt potencili. Jebkura telpas vieta var, piemram, taist sviestmaizes un splt mziku, un bez plm, bet tas nenozm, ka ts to visu laiku ar dara.]

1.4.

Savienojiet divas sples: spli Labi - slikti (t apskatta grmatas sada par dialektisks domanas treniu) ar iepriekjm splm.

Ierosiniet, lai brns pasaka, kas labs un kas slikts notiks, ja ms kaut ko

palielinsim vai samazinsim.

- Saki, kas bs labs un kas slikts tev personiski un citiem, ja burvis palielins tevi

10 reizes?

Ja brnam to ir grti iedomties, paldziet ar papildjautjumiem.

- Cik liels tu tad bsi?

- Un cik kilogramus tu svrsi?

Un t tlk. Noteikti izdariet aprinus, kaut paus vienkrkos.

- Bet kas bs, ja tavs augums samazinsies 10 reizes?

- Piekrti, tas btu lieliski, ja vartu maint savu augumu pc paa vlans.

Piemram, tu kav skolu; palielini kju garumu vai sou bieumu un tri aizej ldz

skolai, bet pc tam padari kjas norml garum. Vai tds gadjums. Jpriet upe, bet tilta tuvum nav. Nav problmu! Es bu 15 m gar! Tas ir piecstvu mjas

augstums!

Par svaru tas ir gs jautjums. Parasti atbild: 10 reizes vairk. stenb, ja

saglabt visas organisma proporcijas, tad svars pieaugs 1000 reizes. Ja cilvks

svra 50 kg, tagad svrs 50 tonnas!

Es skrieu trk par automobili. Es bu stiprs, un neviens neuzdrkstsies man

dart pri. Es varu nest milzgus smagumus.

Interesanti, cik lielus? Parasti cilvks var pacelt pusi no sava svara. Tad es varu

pacelt 25 tonnas!

Tas ir labi. Bet kas bs slikti?

Es neietilpu klas. Vajadzs t milzgas drbes un apavus. Mani bs grti apgdt ar prtiku. Ja uzskata, ka cilvks dien apd 2% no sava svara, tad man vajadzs 1 tonnu dam. Es neldu nevien autobus. Pat pa ielu man bs jiet, pieliecoties zem vadiem. Man nebs kur dzvot.

[1.248. Mainga lieluma, sk, piepams bruinieks cns ar piepamu pi

piepam pil... ]

[1.249. Kur vairk - un trk - piepams, t ir cntjam svarga paba.]

[1.250. Piepamo automobiu satiksme piepam? pilst.]

[1.251. Kas maintos, ja dzvnieki vartu tai vai cit mr maint kalibru, bt

piepami?

Teiksim, kas maintos sadursms, medbs un aizsardzb? Sacksts un cs pie

partnera izvles? Cs par teritoriju un paas teritorijas izmantoan? Bara dzv? Mtnes izvl vai bvan? Prtik un atkarb no sezonas apstkiem?

Evolcij?

K izmru maiu vartu lietot, piemram, zaglga agata?

K maintos cilvku rkots medbas, ja medtu mainga kalibra dzvniekus?

K maintos mjdzvnieku turana?

Iespjams, eit skum labk ir apskatt kdus jtami ierobeotus variantus - k:

izmrs mains ne vairk k pusotras reizes vai ne biek k divreiz dien...]

[1.252. Analoiski: ja dzvnieki vartu maint izmrus kdm sava ermea dam,

nu kaut vai ragiem...

Vai smadzenm.

Zvrs ziemas gu samazina gandrz visus savus izmrus, izemot tauku krtu.

Kais palielina kad jkpj kok vai pamazina asti.]

[1.253. Variants: ar pati samazinans jauda var bt atkarga no barojuma. Vai no (...)

Varbt no uzemt barbas daudzuma btu atkargs nevis burtiski dzvnieka lielums, bet gan lieluma maias iespjas?

Vai ar tam un tam ir katram sava tipa barba?]

[1.254. Meam dadi lmei, katrs savos mrogos.

Pa druskai dab jau t ir, bet...]

[1.255. Analoiski ragiem! Vai smadzenm...]

[1.256. Vispr - kur vl var lietot daudzu lmeu principu?]

[1.257. Pie viena. Kolektvie ragi. Baram aizstvoties, tos var prmest no viena

bara loceka otram.]

[1.258. Daji kolektivizts bars. Aizdod, ldzu, savus liekos zobus citam, vi gans, kur ir vairk zles. Dadas funkcijas, piemram, barbas uzemana, ts sagremoana utt., - un to jaudas - nav nemaingi lokaliztas noteiktos atsevios organismos, ar tm var dalties un prdalties pc vajadzbas. Vismaz zinm mr. Lai gan princip jau atseviie organismi joprojm pastv.]

[1.259. Variants: pats organismu atseviums vai vienotbas pakpe var mainties. Fantastik ir bijis, parasti gan tikai divi stvoki: pilngi vienots vai pilngi atsevii.]

[1.260. Vienotbas vai atseviuma pakpeniska/progresjoa izplatans.

Kur? Reion, telp. Vai starp dadm formm, formu telp. Vai arvien tlk pa sistmiskuma lmeiem: bars, populcija utt. Ttad virssistma, virs-virs utt. Vai vl k.]

[1.261. Kas maintos, ja dzvnieks vartu sajust redzt, dzirdt, saost... pa visu plantu? Vai vismaz liel, liel apgabal?

Kas jauns btu biosfr un ts evolcij, ja daudzi/visi dzvnieki btu tdi?]

[1.262. Variants: savu jutguma diapazonu var maint pc vlans.]

[1.263. Valsts ar piepamu teritoriju. N, NE uz kaimiu rina! Vienkri tais

pas robes tagad ir vairk kvadratras, vairk saiet iek.]

[1.264. Variants: da platbas mainanas spja atkarga no ekonomikas. Vai no

zintnes. Vai vispr no kultras (variantus).]

[1.265. Telpas intensifikcijas jdziens (nu labi, pagaidm vl tikai vrds). Tlk lai katrs izdom pats.]

[1.266. Retro: dadm arheoloiskajm kultrm bija raksturgas dadas

palielinanas/samazinanas spjas un paradumi/tradcijas. Variantus.]

[1.267. Faraonu laik cilvki vismaz drusku apgst palielinanas/samazinanas spju. Tagad var bvt nelielas piramdas, bet ar grandiozi palielintu attlu-miru. Varbt miras ar paldz noslpt paas piramdas, lai neapzog. Piramdu rajona rel un rdm, iluzor daa.]

[1.268. Kaut kas ldzgs msdienu pilst ekskursantiem?]

[1.269. Nkamais faraons jau brnb bv savu piramdu pats savm rokm uz galda vai tamldzgi, vlk t tiks palielinta.]

[1.270. Senlaikos palielinana un samazinana prasa lielas ples, tiei tam un nevis paai piramdas taisanai tiek pulcts milzgi daudz auu.

Piepst piramdu?]

[1.271. Cits retro. Kpc Senaj Amerik bvja piramdas? Paraugus turp aizvedui kuotji no Vecs Pasaules (tdi varbt pa reizei bijui ar stenb). iptieu piramdu pirms brauciena samazinja - lai to var vieglk nozagt un lai kuelis to var aizvest pri jrai. Gal nonkot, piramdu atkal palielinja - ja pietika vietas, padarja varbt vl lielku nek bijusi, - un t atstja neizdzamu iespaidu uz vietjiem... Jo vairk tpc, ka tik nvgi saretu konstrukciju, k piramda, vii pai nemam nebtu iedomjuies... Toties minjumi eksportt Lielo nas mri kas n, protams, bija stingri aizliegts, - t ar neizdevs.

...Vien Danni Rodri stst citplantiei ldzg veid mina nolaupt Pizas torni.]

[1.272. Miras dzvnieku valst. Variantu laikam bez sava gala.]

[1.273. Pretpalielinanas pulveris utt.]

[1.274. Palielint kd telpas apgabal Planka konstanti vai vl ko td gar.

Var gan jautt fiziim kas notiks uz divu apgabalu robeas?]

[1.275. Konkurss, uzvartjam balva: vi vars izvltm lietm uz laiku palielint Planka konstanti vai ko citu td gar un bez maksas.]

[Piezmes.

1. Zintniski fantastisk lmen ideja par citdm konstantm ir lieliski ieskta Valentnas uravovas stst Piedzvojums (1969) no cikla par psiholoi Kiru Safraju Валентина Николаевна Журавлева Приключение. Par ldzgm lietm ir vl citi darbi, tomr skt iepazanos ar tmu, iet, ir vislabk ar uravovas ststu.

2. Vl nk prt tdas grmatas (kuras gan neesmu lasjis).

Кирилл Домбровский Остров неопытных физиков, 1973 Kirils Dombrovskis Nepieredzjuo fiziu sala.

etri pamatskolnieki iegst iespju maint kdas fizikls konstantes un likumsakarbas (piemram, samazint berzi vai palielint dens blvumu utt.). Rezultt ir piedzvojumi. Kuri, k teikts anotcij, apstiprina, ka nevar maint objektvos dabas likumus, - un parda to savstarpjo nosactbu un sakarbas.

Par akurt nevaranu maint es gan domju skeptiskk. Bet zint objektvs sakarbas, t ir lieliska lieta - tai skait fantzijai.

Карл Гильзин Новеллы о мире иных констант, 1966 vai В необыкновенном мире, 1974 - Krlis Gizins Noveles par citu konstanu pasauli/Neparastaj pasaul.

Populrzintniska grmata, kur lietots ldzgs fantastisks pamiens. Ststi par devim konstantm un tm ldzgm lietm: diennakts, gads, skaas trums, skbeka daudzums gais, Bolcmaa konstante, elektrona ldia attiecba pret t masu, Planka konstante, gaismas trums, gravitcijas konstante.]

3. Droi, ka ir vl citi materili, gan fantastiski, gan populrzintniski, zintniski un filozofiski. Tai skait ar jaunki. Varbt ar latviski, man vienkri nav gadjies uzskriet virs.

4. Ar apsvrumiem par konstantm iesks ar antropais princips kosmoloij. Tiesa, ie apsvrumi man iet pa daai aubgi: pasaule sastv no lietm, procesiem, sistmm, bet konstantes nav patstvgi objekti. Tau rezultts iznca interesants.

2. Fantastisku pabu (vienas vai vairku) pievienoana

Vienam cilvkam vai daudziem (k nkamo fantastikas darbu fragmenti vai [ieceres, uzmetumi, sagataves] заготовки).

fantazanas veida metodika atgdina foklo objektu metodi:

a) izvlas patvagi daus dzvs un/vai nedzvs dabas objektus;

b) formul to pabas, patnbas vai rakstura iezmes. Var ar izdomt jaunas pabas no galvas;

c) s noformults pabas un iezmes pieir cilvkam.

Piemram, par objektu (pabu donoru) izvlamies rgli. rga pabas: lido,

lieliski redz, prtiek no grauzjiem, dzvo kalnos.

- Cilvks var lidot k rglis.

Var papildnt: lidot stratosfr, tuvj vai tlaj kosmos.

- Cilvkam ir rga superas redze, piemram, bez mikroskopa redz dzvo audu

nas, metlu kristliskos reus, pat atomus, bez teleskopa un labk par teleskopu redz zvaigu un plantu virsmu.

Redz cauri sienm, iet pa ielu un redz, kas notiek mjs, pat tiek pats cauri sienm k rentgena stars.

- Cilvks prtiek no rgu barbas grauzjiem, putniem.

- Cilvks klts ar spalvm k putni.

[2.1. Cilvks dzvo ligzd uz debesskrpja jumta - vai vismaz biei tur uzturas - un no augas izseko medjumu. Varbt TEVI?...

Bet varbt vi er noziedzniekus un pa policijas iecirkn iemaina tos pret prtiku? Vai pret naudu?]

[2.2. Variants. Tas ir kaimiu zns, kur regulri med TEVI, lai viam btu ar ko pasplties. Vi ir godgs, vienmr pc tam atstj nepiecieamo zmi

attaisnojumam skol ka tevi bija noris rgu zns.

(Apakvariants: pu zns. Vl: raeu zns.)

Varbt reizm vi drusku iemca saviem spu biedriem - tiem, kuri viam ir

pai simptiski? - lidot.]

[2.3. Cilvkam ir dadas mtnes viena, ko vi parasti izmanto, esot rga form vai veicot rga funkcijas, cita cilvka lomai utt.]

Turpiniet fantazt ar o metodi, par skotnjo objektu emot: elektrisko lampiu, zivi (atcerieties cilvku-amfbiju), pulksteni (kda tipa? J.T.), brilles, srkociu.

[2.4. Cilvks, kuru vajag uzvilkt, citdi vi prsts rdt laiku.

...Tas bija pc analoijas ar mehnisko pulksteni. Bet varbt cilvkam ir paas baterijas, lai vi rdtu laiku. Vai vajag ko pau apst.]

[2.5. Cilvks telefons, pa kuru var pazvant.]

[2.6. Cilvks mjaslapa, vi tik daudz var izvietot!]

[2.7. Esmu tik gudrs - vai vismaz tik erudts - tpc, ka es vienu laiku strdju par mjaslapu pie profesora.]

[2.8. Bet mans brlis dzvoja internet. Vismaz darba laik. Vi saka, ar laiku t var attstt ar kritisks spjas, iemcties atsijt intelektulo spamu, lai nelien smadzens.]

[2.9. Cilvks atslga. Tlk lai dom katrs pats.]

[2.10. Cilvks telpas vai laiktelpas kabata. Iekpus daudz lielks k rpus. Vi tik daudz var izvietot!]

[2.11. Kdi vl var bt efekti ar neeiklda palielinanu un samazinanu?]

[2.12. Cilvks tilts... preczk laikam portls. Caur viu var priet upi vai apiet

dadus rus.

N, nebt nav jlien viam iek, pietiek, ka vi paem tevi aiz rokas un t

patnji noklepojas un tu atrodies jau pavisam cit viet... un, starp citu, viam pie otras rokas.]

[2.13. Varianti: cilvki portli uz noteiktm vietm, noteikt distanc, zinm diapazon.

Bet tas ar laiku var mainties, teiksim, atkarb no trenia.]

[2.14. Bezvadu:

(1) ana, kur nav pai jplas un jtiek klt pie prtikas, - tikai vienkri jd;

(2) lasana: apmram tpat;

(3) dzelzcea tkls kuvis bezvadu, bez vilcieniem un sliedm, stacijas ir palikuas;

(4) braukanas sackstes, kur nav jtr laiks ceam - tikai mriem: kur apmekls vairk un labk;

(5) nonkana pie citm zvaigznm bez kosmosa,

(6) dziedana: vari notmt un iedziedt, kur gribi,

(7) olu dana sves ligzds dzeguzei,

(8) vispr - prvietoans viet ir, teiksim, noskaoans uz mri.

(...) Un t tlk!]

[2.15. Cilvks piekuve dadiem tmekiem utt.]

[2.16. Cilvks privilija. Tlk lai katrs...]

[2.17. Cilvks dzeguze: regulri iedj savu istabu cit dzvokl, lai tur to

izslauctu. Nu vai k tamldzgi.

Skolnieks dzeguze: iedj savus mjasdarbus sve ligzd.

Vai pat daudzs: gads, ka visapkrt visi pilda via mjasdarbus.

...Vai otrdi, vi tos ir izpildjis visiem?]

[2.18. Dzeguze ar interneta pieslgumu, viai bija laikam pirmajai no msu mea

putniem. Un vias olm ar, putnniem bija jau jpiedzimst internet. Ldz ar to

dzeguze faktiski mdza iedt sves ligzds internetu, resp., pieslgumu.]

[2.19. Cilvks burvju njia. Ar viu vajag vienoties kontrakts? kdas via paa vlans tiks izpildtas par to, ka vi atauj sevi vicint.]

[2.20. Izvlies donorus: sev akli, bet savam ienaidniekam maitu!]

[2.21. Dzvnieki, kuriem vajag nevis barbas vielas, bet gan elektrbu. Varbt der ar cita enerija, kaut vai vja, bet vii no ts iegst tiei elektrbu. Variants:

vajag ar barbas vielas, bet nedaudz... K mains dzvnieku dzve?

...Te laikam iznca maza parafrze par Henriha Atova elektrouztura ideju. Tikai

man nav obligti domta zintniski fantastisk ideja, bet gan visdadkie varianti, kaut vai degun ieskrvtas baterijas.]

[2.22. Nav skaidras robeirtnes starp dzvniekiem un tehniku, ir sastopamas

visdadks kombincijas. Variantus!]

[2.23. Varbt pateicoties kdai maijai, bet nav stabilu robeu starp dzvm btnm un nedzviem priekmetiem.

Piemram. Nja, ar ko spljas zns, var tapt par tdu k zirgu vai citu btni, uz kuras var jt. Tau ne obligti pilnb bet tai vai cit mr.

auka reizm var aizstvoties iekost, tau neprvroties pilnb par sku. Tda

tipa gadjumiem tiek lietots apzmjums paska.

Kaut kas var tapt no dzvas btnes par priekmetu vai otrdi pc vajadzbas (via paa vai reizm ar cita vajadzbas). T ir parasta lieta, ikdienas dzv skaidru

robeu starp btnm un priekmetiem nav.

Senos laikos uzskatja, ka ikvienai lietai ir kas ldzgs dvselei. Te ms tik tlu

neiesim, nesksim visu noviendot. Atirba starp btni un priekmetu ir, tikai skaidras un stabilas robeas nav, ir daudzi jauktie un kombintie varianti un

prvrtbu iespjas.]

[2.24. Variants: tdas prvrtbas ar lietm veic galvenokrt brni, pateicoties

savai fantzijai, kura - ai zi - mdz realizties.

Apakvariants: ai jom var bt dada kvalifikcija, mcbas pie meistariem, kaut vai st, utt.]

[2.25. Mua-fabrika. Viendiente-rpnca. K o efektu var izmantot? Kas jauns ekonomik ldz ar to var bt?]

[2.26. UZMANBU, DELIKTS TEMATS. Dzvnieki, kuriem nevajag vai gandrz nevajag st, t viet ir vairoans. (Starp citu, stenb tdas btnes ir, tikai paraztiskas, tie ir vrusi.) Teiksim, nomedtais upuris netiek apsts, bet... hm... spiests kalpot mednieka sugas pavairoanai.

Ldz ar to pieemam fantastisku efektu, ka zinmos apstkos no zaiem var rasties vilki - vai otrdi!

ai sakar - dzvnieku dzv un evolcij svargas ir ts pabas, kuras veicina

labku vairoanos. Pa daai tpat k msu parastajiem dzvniekiem, teiksim, trums vai spks, bet pa daai savdk. Piemram, seksapls, pievilcba, kura var

darboties ar uz citu sugu prstvjiem. Parasto medbu viet var bt paveana.

Var uzlikt kdus ierobeojumus - piemram, ka zaiem zinm skait ir jpaliek,

citdi vilki var iznkt, - tpat k msu parastaj evolcij.

Dzimums te ir svargs tikai pie parasts vairoans vienas sugas prstvjiem, bet

starpsugu vairoans mums ir t k anas viet.

...Ideja vl jprdom, jautjums tomr ir diezgan sarets.

Varbt vieglk bs atstt prsvar visu pa vecam un noteikt starpsugu vairoanos tikai k papildu efektu, kur gads vien reizm - paretam vai drusku biek. Bet

tomr gads.

Varbt taisni upuris var mednieku pavest, lai tas oreiz viu izmanto nevis anai.

Bet reizm vl ar piekrpt - kaut k pankt, ka rezultt rodas tomr zai un nevis vilki.

[2.27. Bet varbt viss notiek ar vervanu vai gstanu. Vairki zai noer vilku un piespie viu iestties zaos. Kamr viam neizdodas dezertt. Vai tikt atbrvotam.]

[2.28. Starpsugu vairoans pc vienoans vai citdi panktas saskaas. Teiksim, divi no pcncjiem bs vilki, bet pieci zai... Vai varbt tas pc kda dabas likuma. Vai atkarb no kda spku samra, vai vl no k.]

[2.29. Kas vl te pietrka? , vairoans pc pilnvaras!

Teiksim, viens zvrs uztic sav viet vairoties citam. Varbt pats tai brd ir aizemts, bet vairoans negaida. Varbt tam otram ir lielks seksapls. Varbt vl kas.

Pilnvara dzvnieku pasaul, protams, nebs rakstiska un notarili apstiprinta - bet kda tad, to laikam nebs grti izdomt.

Grtk ir izskaidrot, kpc vairojas pilnvarotais, bet pcncji tomr ir no pilnvaras devja. Vismaz ja runa ir par dzvnieku pasauli un ja grib ko tuvu zintniskai fantastikai, nevis tri humoristiskai vai patvagai...

Man slinkums domt, bet ja kdam nav... Varbt var patrenties? Teiksim, sadomt iespjami vairk fantastisko variantu un tad izvlties tos, kuri pamatotki, tuvki zintniskajai fantastikai?

Un vl pc tam mint izdomt ko vl tuvku?]

[2.30. Pie viena - turpinot biofantastiku.

(1) Dzvnieki, kuri MAZLIET var prvietoties laik.

Augstk attsttie, pielgotkie no nkotnes reizm var ieklst pagtn un t nkt

palg savai sugai vai intij.

(2) Jautjums: vai evolcija ldz ar to ks lnka (jo konkurence - starp sugm -

it k paliek mazk skarba, mazk kritiska?), vai trka (jo lielks iespju daudzums)? Vai reizm t, reizm t?

(3) Vai te var rasties hronoklasmi un kdas var bt to sekas evolcijai?

(4) Vai pai hronoklasmi var iznkt dadi, atirgi piemram, pc darbbas

ilguma, pc darbbas arela vai iesaistto iespju, variantu spektra?

(5) Variants: prvietoties laik var vien kdos paos apstkos, teiksim, kad

tuvum ir pai kanli, scei.

(6) Variants: sugas izmirana nav tik vienkra lieta k msu parastaj evolcij,

dareiz izmirus sugas var atgriezties.

(7) Protams, zinms robes: galgi nepiemrotais tpat drz aizies boj. Reizm pat moment, piemram, ja nk no laika ar par daudz citdu atmosfras sastvu.

(8) Apakvariants: atgrieans notiek ne jau pa visu zemeslodi, bet lokli, atsevis viets. Ldz ar to ir dadas ekosistmas - gan ar atgrieztajm sugm,

gan bez.]

[2.31. Daudz pasvks variants. Dzvnieki, kuriem aktivittes ir vien laikmet, bet ziemas gua cit, piemram, msj.

Gjputni laik.]

[2.32. Msu laik reizm ieklst dzvnieki no dadiem laikmetiem - un pat sastopas.]

Anabiozi (dzvbas procesu krasu palninanos; oti rti: nav naudas prtikai vai

nav kur dzvot laidies anabioz) vai tai pretjo (dzvbas procesu pastiprinanu, cilvks nepazst nogurumu, kustas ar neticamu trumu, no tda cilvka iznks

brnigs iluzionists vai skrjjs, vai neuzvarams ckstonis).

[2.33. Vai var pa daai? Fantastisk krt vieni procesi ir anabioz, citi pastiprinti?

Maratonskrjjs, bet citdi vi ir td k ziemas gu. Ar medau saem, guot

uz pjedestla.

Bokseri, kuri izkaujas guot, nomod viiem tdas lietas nerp.

...Protams, tiei anabiozes jdzienam tas viss neatbilst. Bet gan jau izdomsim, k nosaukt.]

[2.34. Otrdi. Msu pareizj dzve ir tikai pa daai, un to ir iespjams paplaint. Varbt to sauc par pamoanos tai vai cit veid. Vai par snaudou pabu atmodinanu.]

[2.35. Variants: ievieam likumu, ka vienas spjas var anomli pastiprint uz citu rina. Vai pat radt jaunas. Un ttad parcil gulana tiek praktizta biei.

Apakvarianti: kopj jauda ir nemainga vai varbt t var mainties, piemram, treniu rezultt.

Stratisk tendence dos gadjumos gan droi vien bs uz jaudas palielinanu. Jo, visprgi emot, vienu spju palielinana tomr veicins citas spjas, nevis kavs. Lai gan reizm var bt visdi.]

[2.36. Ir tds dokuments, identifikcijas karte, kura auj varbt gandrz pilngi,

varbt daji, tai vai cit mr, ar kdu identificties.

Kd tiei mr, tas atkargs no t, ko tu paem no via konta. Teiksim, to vai citu pabu.

Vienkrbas labad uzskatsim, ka ar viam paam dot paba nepazd, tas ir,

ka is konts tukks nepaliek.]

[2.37. Ir tda programma, kura auj tev iekopt sev sveas pabas.

Protams, tas nav diez cik relistiski un zintniski, jo paba jau nepastv k atsevia lieta dab. Tomr vismaz da gadjumu var izdomt ar izskaidrojumus! Bet prjos gadjumos var iztikt tpat.]

[2.38. No kurienes man odien burvju spjas? Lejupieldjs no kda garmgjja.]

[2.39. Pie viena, garmejot. Last snes bir.

Tas ir, noteiktas snes vai to akcijas bir var iegdties, nopirkt, un tas ir galvenais. Su fizisk piegde jau ir skums, to var moment - vai ar atlikanu - veikt... nu kaut vai burvju spki.]

[2.40. Tdai birai nav obligti bt lielai, varbt vai katr st ir tdas vai citdas

biras?]

[2.41. Internet - un iegdts snes var lejupieldt... Labi, nezinu, k snes, bet vienu otru lietu var materializt, 3D-izprintt.

Un, ja ts lietas ir jauna tipa, teiksim, nesen izgudrotas, tad ir vrts tdas iegdties.]

[2.42. pabas, kuras mains laik.

Tri kvantitatvi: t pati paba, bet te stiprka, te vjka vai, teiksim, ar dadu darbbas rdiusu.

Haotiski, te viena pa paba, te cita.

Ar dadu maias bieumu, piemram, katru dienu sava.

Mains pc noteikta likuma.

Ir kdas stabilas tendences, piemram, caurmr arvien pieaug pabu maias

bieums vai to... interesantums, neparastums.

Un t tlk.]

[2.43. Fluktujoas pabas. emsim ko vienkru. Piemram, tu esi dabjis nevis viennozmgi anabiozes spju, bet gan spju, kura pa druskai pasvrsts spektr no anabiozes ldz vienkri veselgam miegam... Varianti: a) svrsts pati

spja - uz to VAI citu; b) svrsts pats miegs no tda uz tdu...]

[2.44. Priekmetiem (visiem?) to pabas piemt tikai statistiski, katr atsevi gadjum neviena no pabm nav garantta.

Variantos: kpc tas tomr skaits tas pats priekmets?

Bet, ja viena priekmeta viet ik pa brdim ir kds cits, - vai ais mais/priekmetu aprit nav kdas likumsakarbas?]

[2.45. pabas ar nosacjumiem. Vasar tu spj lidot, ziem n bet, ja aizbrauc

uz siltm zemm, tad spj.]

[2.46. Brnumains pabas, ko var iemcties. Piemram, pirmaj klas iemcies bt cilvks-portls uz vietm rdius ldz kilometram, treaj jau ldz 100 km.]

[2.47. Jums tikuas lietotas pabas, second hand. Vai tas ir sliktk - un ar ko? - vai labk, vai gan t, gan t?]

[2.48. eogrfiskie? apraksti: kdas brnumainas pabas statistiski vairk raksturgas to vai citu pilstu/reionu iedzvotjiem.

Pc kdiem efektiem/pakalpojumiem tagad visbiek brauc uz Tukumu.]

[2.49. Pie viena, garmejot.

Ierce muzeris, kas padara... n, cilvkus pagaidm atstsim mier... kas padara situciju stulbku. Ttad palielina ts stulbumu. Vai pat to pievieno.

Vl ierce. Cik tlu var sniegt izpurgatora stars?]

Uzdevumi.

2.1.

Izdomjiet sajtu orgnus, kuru cilvkam nav, bet vartu bt.

Piemram, nebtu slikti sajust radiciju, lai no ts izsargtos. Vispr jau ms to jtam, ja jau slimojam ar staru slimbu.

Sajust nitrdus, nitrtus un citus piesojumus.

Ir reta un lieliska sajta mra sajta, t piemt ne visiem.

Nebtu slikti sajust, kad izdari kdu un kad tuvojas briesmas (tad, t teikt,

iedegas sarkan lampia).

[2.50. Sajust pareizo atbildi tas ir labk nek lietot pikeri.]

[2.51. Jautjums: k vrtt tavas zinanas priekmet, ja visas pareizs atbildes tu vari vienkri sajust?

Jautjums: vai praktisk darb kura d ms galu gal mcmies vienmr var izldzties ar pareizbas sajuanu? Kpc?]

[2.52. Sajust, vai bldba bs veiksmga, vai neveiksmga.

Variants: nevis tava bldba, bet gan bldba pret tevi...

Ko dart, ja tu sajti, ka t bs veiksmga (pret tevi)?]

[2.53. Sajust noslpumus. Teiksim, jebkuru lietu, kuru kds apzinti mina no

citiem slpt. Plus apslptu, kaut pirms tksto gadiem, mantu...

dai pabai labk ir bt komplekt ar spju sajust, kur moment tu prkp datu aizsardzbas likumus - un tiku.

Variants: sajust pau noslpuma faktu, lai gan vl ne saturu.]

[2.54. Sajust dezinformciju ar, piemram, raksttos avotos.

Tlkais darbs: no dezinformcijas mint izdibint patiesbu. K?]

[2.55. Sajust senumu vai tamldzgi. Piemram, arhitektras vai citas mkslas

darbos senku stilu ietekmes. Vai valod dada senuma slus. Zinm mr sajust vsturi... Ideja vl jpreciz.]

[2.56. Sajust hronoklasmus!

Sajust dadas laika struktras patnbas.

Ar tdas, ko zintne un filozofija vl nav atkljusi.]

[2.57. Sajust pareojuma smaku.

T pastiprins vai pavjins atkarb no piepildans varbtbas - un no t, ciktl pareojums skar tevi, tas ir, ciktl tu atrodies dot pareojuma darbbas lauk... Tlk, tas pats ar zintniskajm prognozm u.tml.]

[2.58. Sajust, kur var taist tauria efektu, tas ir, ar maziem spkiem/resursiem dabt lielu (un varbt attlintu, nevis pa tieo uz vietas) efektu.]

[2.59. Pie viena. Vide, pilna ar iespjamiem tauria efektiem.

Piemram, internets. K meklt un izraist tauria efektus internet.

Kdus? Teiksim, no ideju attstanas jomas. Vai komunikcijas.]

[2.60. Sajuana, izvle, meklana vai programmana, ko tad tu tiei varsi sajust. Sajust, ko tu odien/rt/nedu uz prieku varsi sajust.]

[2.61. Meklt, k paplaint pau jdzienu klstu, horizontu, izpratni par to, ko

vispr var sajust...]

[2.62. Vispr, sajust attstbas iespjas! (Variantus: kdas attstbas, kam?)]

[2.63. Sajust rubrikas, klasifikciju. Vai vairkas alternatvs klasifikcijas.]

[2.64. Variants par pau sajuanas procesu. Ne vienmr sajt, diagnostic, noteic, saprot visu uzreiz. Briem vajag vl padomt vai pat ko vl pai pameklt. Veikt kdus eksperimentus.]

[2.65. Retro: pieemsim, Amerikas senie iedzvotji sajt, ka Amerika ir atklta! Var bt dadi varianti dadiem cilvkiem, dai pat sk diezgan liel mr saprast, kas ir Eiropa.

Tau sajuana, protams, nav pilnga, tpc rodas ar dadi maldi.]

[2.66. Sajt iespjamo ekonomisko krzi...]

[2.67. Bet tas ne vienmr paldz - un paradoksl krt var padart pat vl sliktk. Teiksim, sajt gan, ka bs krze, bet savas ambcijas pie malas nemet. Piemram, faraons ar savu piramdu bvanu vai kds iekarotjs. Sk meklt visdus trikus, k krzi apiet, - un iebrauc vl dzik...

[2.67a. Var bt ar t: jo veiksmgkus taktiskos trikus lieto, jo dzik iebrauc nepriek. Tas laikam notiek ar ar Putinu. Dieml kodollaikmet t var paraut sev ldzi visu pasauli.

Tas ir dzvot jau no t jau vienalga nevar, bet izcilus mslus uztaist var.]

[2.68. Sajtas, kuras var pieskaitt biznesa kompetencm. Sajust jaunas nias, jaunas iespjas tirg. Sajust perspektvas inovcijas. Perspektvus darbiniekus. Otrdi, sajust blus. U.c.]

[2.69. Vispr, sajust perspektvus cilvkus, svargas iespjas biogrfij, dzves ce. Citam cilvkam vai sev.]

[2.70. Koopercija, kad tu sajti otram cilvkam svargas lietas, bet vi tev.

Meklt tdus cilvkus.]

[2.71. Nonkot me/dungos, aktualizjas no aizvsturiskiem laikiem iekonservjusies spja no attluma sajust vilku/teri utt. Pilst, pl spja sajust kabatzagli. Utt., vstures gait izveidojies pao sajtu komplekts. Bet, ja starp seniem ir bijis galminieks, komplekt var bt pavisam rafintas sajtas.]

[2.72. Otrdi, sajtas no nkotnes, prmantotas no pcncjiem!

Teiksim, saisttas ar datoru un tmeku pasauli. Vai ar pilotanu kosmos. Vai kontaktiem ar citm civilizcijm.]

[2.73. No nkotnes prmantoto sajtu ptnieki. K tdas var adaptt un izmantot msdienu apstkos.]

2.2.

Bs laiks, kad varsim maint iekjos orgnus. K tas vartu izskatties?

[2.74. Izemu no arhva, dodu komandu, gais pards uzraksts: Tur tds jau ir. Vai gribat aizvietot?...]

[2.75. Piezme. Visticamk, orgnus vajadzs nevis vienkri ievietot, bet gan

instalt.]

[2.76. Patvagka fantzija. Savvaas orgnu fonds, kurus vajag pieradint.]

2.3.

Iezmjietcilvkus ar krsm atbilstoi viu tikumiskajm pabm.

Piemram, visi godgie kst roz, visi negodgie violeti, bet aunie zili. Jo vairk

nelietbu izdarjis, jo tumka krsa.

Aprakstiet, kas notiks ar pasauli? Droi vien daudzi nemaz nerdtos rpus mjas.

(Skat. nodau Tikumba un krsu televizors.)

3. Atdzvojas zmjums.

Js esat dabjis brnigu velti: viss, ko js uzzmjat atdzvojas!

Ko js uzzmtu?

Izcilus cilvkus?

Izmirstous dzvniekus?

Jaunus dzvniekus un augus?

[3.1. Jaunus izgudrojumus. Un pat veselus tehnoparkus.

(Tlk, ekskursija uzzmt tehnopark.)]

[3.2. Katr zi, tas nereti ir vieglk nek pie izgudroanas emties ar relajiem modeiem (kur vl jdab materili utt.).

Bet vai vienmr? Ja n - vai var kaut k kombint?

Iedomsimies izgudrotja darbu apstkos, kad pastv burvju spja. Varianti: a) klasiskais, ar mekljumu un kdu metodi, b) msdiengais, ar TRIZ.]

[3.3. Bet kas juzzm/kas jdara, lai izmirstoie dzvnieki pc atdzvoans

neturpintu izmirt?]

[3.4. Dators, ar kuru var dzvniekus nevis vienkri zmt, bet ar programmt.

Tai skait, t var dabt dzvotspjgus dzvniekus ar jaunm pabm.]

[3.5. Un vispr jdziens par zmjuma intelektulo nodroinjumu un

zmanas procesa intelektulo aprkojumu.]

[3.6. Arheoloija-plus: pc atrastajiem fragmentiem mina lietu uzzmt. Lai tlk vartu ptt...

Problma: ciktl zmjums atbilst relajam prototipam.

K to noteikt? Varbt te ir iespjami dadi eksperimenti?]

[3.7. Uzzmt eksperimentlu dzvnieku vai augu... Kdiem eksperimentiem?]

[3.8. Kdus hipottiskus objektus vl vartu zmt, lai prbaudtu, kdi tie ir un k darbojas?]

[3.9. Kdus izius vl var zmt, lai izmintu, kdi tie btu praks?]

[3.10. Jauna tipa eksperimenti: uzfantaz sazin ko, un tas tomr atdzvojas, un tu

vari redzt, kds tas ir praks.

K tlk lietot spju taist dus eksperimentus?

Vai t var prkpt zinmos dabas likumus - pateicoties principam, ka uzzmtajam ir jatdzvojas?]

[3.11. Vai t var izmint kdus jaunus dabas likumus, kuri darbotos, ieskumam, aj jauna tipa vid?]

[3.12. Uzzmt mekltju, lai var atrast jebkuru cilvku, ne tikai izcilu, ko zmt?]

[3.13. Pc trcgiem datiem uzzm un atdzvina vsturisku personu, teiksim, seno valdnieku. Bet notikusi kme, stenb ir uzzmts un atdzvints bldis. Kur labprt tlo valdnieku un saststa nezin ko par vsturi...]

[3.14. Tu sdi sav istabi un zm ziloni... Kas bs tlk?]

[3.15. Kdas spjas vl btu vlamas ldz ar spju zmt atdzvojoos attlus? Varbt kda jauniegto objektu adaptcijas spja vai prasme, vai zintne?]

[3.16. Institt gatavojas uzprojektt un pc tam uzzmt jaunu cilvku kur iepriek nemaz nav bijis. Kdas btu problmas, kdas jaunas iespjas?]

[3.17. Vai var uzzmt dzvnieku uzvedbas paradumus?]

[3.18. K zmjum attlot ieru darbbas principus?]

[3.19. Variants: atdzvoans notiek pc zmjumu srijas. Kdas jaunas iespjas tas paver, saldzinot ar materializciju pc viena zmjuma?]

[3.20. Bet kas var notikt, ja srijas zmjumi tomr nesaskan - lielk vai mazk mr?]

[3.21. Kad skum iedomjamies atdzvinos zmanas spju, liels pedantisms nav vajadzgs uzzm, atdzvojas, un viss. Citdi jau vispr nevars neko iedomties.

Tau, attstot ideju tlk, minot iet dzik un/vai paplaint ts robeas, rodas visdi jautjumi.

eit svargi, lai tos lietotu produktvi, lai tie vestu pie labkas realittes izpratnes un/vai fantastisko iespju klsta pieauganas, attstanas.

Protams, konkrti man tas iznk ne vienmr. Bet jmina ir.]

[3.22. Patiesb neviens zmjums nevar bezgalgi preczi atbilst objektam. Bet ms varam, piemram, pieemt, ka ir kda precizittes pakpe, slieksnis, pc kura zmjumi tomr atdzvojas, un objekti bs sti.

Ja nemaldos, zintn ar eksperimentiem ir ldzgi.]

[3.23. Tlk varam, tai skait, manipult ar o pakpi un taist fantzij dadus variantus.

Piemram. Zmjums mazliet izpldis no mitruma bet varbt pietiks to izvt un o to pielabot, lai atkal vartu pareizi atdzvint.

Vai iedomties dadus efektus no tuvintas atdzvinanas pc aptuvena zmjuma. Utt.]

[3.24. Vl. Vai var zmt ar formulas? Citdi no bildes vien ir grti saprast, ka tur attlota metakosmisk hiperpreja no viena pasauu saia uz otru.]

[3.25. Pieemsim, zmanas spjai ir varianti ar dadiem nosacjumiem. Piemram. Lai darbotos viens eksemplrs, darbbas princips nav juzzm pilnvrtgi, varbt tava paa iztle var kompenst. Bet tdus zmjumus nevars

ieviest realitt plak, tie paliks tikai tev, bez tavas izpratnes tie nemodsies.]

[3.26. Vai tava iztle d proces var ar kdties?

Kdas iztles pabas btu vajadzgas, lai sekmgi veiktu tdas lietas?]

[3.27. Var izvlties sev dadus variantus brnigajm veltm. Piemram, spju

zmt blokshmas, struktrshmas, kuras iemiesojas tai vai cit liet, nosakot

ts struktru vai kdu ts pabu un izpausmju struktru.

Protams, ja esi uzzmjis ko aplamu, lieta var nedarboties vai pat izjukt. No otras puses, reizm t var dabt lietas ar brnumainm pabm.]

[3.28. Ko vl var uzzmt, lai attsttu brnigo velti, lai attsttu paas zmanas iespjas?]

[3.29. Uzzmt sev bloanas ierci tai brnigajai veltei, atdzvinanai lai tu reizm vartu pazmt ar vienkri tpat.]

[3.30. Programmjamu zmanas automtu, kur turpins man viet. Kopans ierci.]

[3.31. Uzzmt tuku vietu. Pc tam vl tukku, un vl tukku...]

[3.32. Uzzmt paradoksu?

Vai pat absurdu?

Dertu iedomties kaut k konkrtk.]

[3.33. Eksperimenti, zmjot arvien lielkus un lielkus absurdus.]

[3.34. Materializtu absurdu raoana, pateicoties ai atdzvinanas spjai, un ievieana masveida praks, piemram, sadzves tehnik.]

[3.35. Princips atauj iemiesoties pieemsim atseviam absurdam, ja tu to esi labi uzzmjis. Bet kas notiek, kad dadas absurds lietas, nereti ar dadu autoru zmtas, saskaras, mijiedarbojas vai darbojas kopgi?]

[3.36. Fantastiska laboratorija materializtu absurdu, to kopu un sistmu ptanai.]

[3.37. Lietas, kuras taistas no absurdiem materiliem. Piemrus]

[3.38. Lieta, statiski skatot, ir vienkri absurda. Patiesb t ir dinamiska, taj esos pretrunas ts pastvanas gait tiek t vai citdi risintas, lieta cenas normalizties, pilngk saskaoties ar vidi. Tas var notikt ar, tai skait, mainot kaut ko pa vid, kdus likumus vai tml.]

[3.39. Kas notiek, ja uzzm pagtni?]

[3.40. Vai - un k - ar zmanu var pankt, ka pagtnes lietas atdzvojas nevis te un tagad, bet pa pagtn?]

[3.41. Pieemsim, ka var. Kas notiek, ja tu uzzm vairk vai mazk izmaintu pagtni?]

[3.42. Kas notiek, ja pagtnes izmaias tiek zmtas nemitgi un masveid?]

[3.43. Un ja daa no tm sav starp ir alternatvas?]

[3.44. Eksperimenti ar zmtiem hronoklasmiem.]

[3.45. Rao lielu daudzumu negatavu zmjumu, kuriem ldz atdzvinanai pietrkst pris su gjienu. T var labk kontrolt laiku, kad t vai cita lieta tiek materializta.]

[3.46. Vl viena pretruna. Zmjumi parasti mdz kdu laiku pastvt. Vai atdzvoans notiks vienreiz? Vai zmjums pie tam pazuds? Ja n, tad varbt vajadzs to saplst, lai tas neradtu nevajadzgas srijas? Vai atkal - tas ir labi, ka tds zmjums stv un tik rao objektus?

Vai im procesam varbt ir kdi ierobeojumi, piemram, enertiski? Kd trum tas notiek? Vai varbt atdzvinana neizriet uzreiz tiei no zmanas, bet ir pas akts, kaut vai attiecgi burvju vrdi/komanda? Apakvarianti: kas notiek, ja zmjums ir gatavs, bet burvju vrdus sajauc. Un t tlk...]

[3.47. Atdzvoans (materializcija) pc zmjuma, kur tiek neprtraukti labots, maints, varbt dator. Tas ir, pc mainga zmjuma. Variantus.]

[3.48. Eksperimenti ar maingiem zmjumiem. Piemram, tdiem, kuru prmaias notiek pc iepriek dotas programmas.]

[3.49. Vl viena detaa. Zmjums un objekts biei vien nav viendi pc izmriem. K o jautjumu fantzij varam risint variantus.]

[3.50. Divi zmtji zm viens otru darb pie saviem zmjumiem... Vai vismaz manu/ierci, ar kuru zm, kaut vai zmuli, d darb...]

[3.51. Variants: zm pats sevi d darb...]

[3.52. Vi zm vienu, bet tu uzzm viu darb pie cita. Vai te var iznkt kas interesants?]

[3.53. Bet vai un k var uzzmt abstraktu jdzienu, piemram, skaistums?]

[3.54. Arheologi atrod fragmentus no seno zmtju darbiem un to realizcijas produktiem. Un mina atifrt sens zmanas prasmes. Reizm t izdodas papildint msdienu arsenlu.]

[3.55. J, iznca papildnosacjums. Brnig velte nav vispr, ir dadas

specializtas versijas, un tm atbilst noteiktas prasmes.

Bet varbt var programmt prasmes (un vispr - dadas brnigs veltes)

ar tdm un tdm pabm?]

[3.56. Pie viena, visprinm. Arheoloijas nozare, kura pt dadas sens burvju

spjas un pasakainos, brnumainos efektus.]

[3.57. Pie viena. Arheoloija var atklt ne tikai vienkri sens civilizcijas, bet

ar sens pasakas, ja tdas ir notikuas.]

[3.58. Atrok ru un elfu kultras, k ar pdas, ko atstjusi noslpumain rase ddl-dadl-d.]

[3.59. Pardi zmjumu citplantietim, vispr citas kultras prstvim, kur to

uztvers stipri savdk. Tagad no dot zmjuma vars atdzvoties kaut kas cits?]

[3.60. Laika ceotjs pamis atdzvinos zmanas spju/apartu uz pagtni vai nkotni. Bet tur t nedarbojas vai darbojas negaidt veid.

Izrds, t ir atkarga no t, k attiecgaj laikmet mdz uztvert zmjumus.

Piemram, perspektva ieviess tikai Renesanses laik. Bet senaj ipt faraonu figras mdza zmt lielkas nek parastajiem cilvkiem kas diez vai nozmja, ka faraonus uztvra k fiziski lielkus...

Galu gal ar mums klasisk un pierast uztvere ir vsturiski nosacta, nevis kaut kda absolt un viengi pareiz, - un gan jau pc ts nk vl kas cits.]

[3.61. Te iznk iesaistt vl vienu ideju. Ldzbu starp attlojumu un oriinlu tau nosaka (attlojumu attiecina uz oriinlu) vismaz zinms robes subjekts... Bet tlk mums var bt jiziet pat uz attiecbm starp subjektiem.]

[3.62. Atdzvoans no mzikas. Kdas patnbas, saldzinot ar zmanas variantu?]

[3.63. Mrenks gadjums. K notiks atdzvoans/materializcija no divjdi vai dadi saprotama/interpretjama zmjuma?]

[3.64. Dadi varianti - piemram, materializjams versijas kaut kd veid konkur.]

[3.65. Spja atdzvint zmjumus, bez lielas atkarbas no materilajiem ierobeojumiem (tai skait no resursiem), btu lieliska dvana msdienu jeb Galileja zintnei, kuras pamat ir idealizcijas un eksperimenti ar tai vai cit mr iemiesotm (tehnik u.tml.) idealizcijm, var teikt, ar to materilajiem modeiem, tuvinjumiem.]

[3.66. Kdus eksperimentus vartu veikt, ja nebtu resursu ierobeojumu vai vismaz ja pietiktu vajadzgos resursus vienkri uzzmt?]

[3.67. Un ja vartu zmt eksperimentienm vlamas, bet parastaj dab neiespjamas (tpc, ka prk idealiztas?) situcijas?]

[3.68. Variants. Zintnes attstba atkarb no zmanas mkslas attstbas.]

[3.69. Kda spja btu zintnei vl tuvka? Atdzvint, materializt tiei konceptulos modeus, neesot ierobeotam pat no tda noteikta attloanas veida, k zmjums, patnbm? Spja materializt idealizts situcijas caur dadiem, varbt bezgala daudziem attlojuma veidiem?]

[3.70. Kdas btu problmas, emot vr to, ka materilais un idelais tomr nav viens un tas pats un kaut kda starpba vienmr paliek?

Citdi, starp citu, jau ar pai eksperimenti, izminjumi laikam nebtu vajadzgi.]

[3.71. Un kdas jaunas problmas vartu radt jauniegt varenba?]

[3.72. K to visu izteikt visprg veid?]

[3.73. Kdas vl zintnes un filozofijas idejas te var iesaistt?]

[3.74. K vartu attstties eksperimentl zintne un inenieru vai pat vl kda veida projektana, ja mums btu spjas atdzvint zmjumus - vai kdas vl visprgkas spjas td gar?]

[3.75. Un k vartu attstties ikdienas dzve?]

[3.76. K td gadjum izskattos preja uz pcgalileja - varbt TRIZ tipa - zintni?

Dertu saldzint dots fantastisks situcijas sekas ar relo TRIZ zintnisko priekstatu attstbas teoriju.]

[3.77. Btb is idealiztais, fantastiskais uzdevums par zmjumu atdzvinanu auj mums veikt sava veida domu eksperimentu ar zintni un ar pau domanu. Vai pat vairkus.

K to(s) vartu izstrdt tlk?]

[3.78. Kdus vl domu eksperimentus ar zintni var veikt?]

[3.79. Vai btu vrts taist veselu domanas nozari td gar?

Vai ir vrts, piemram, filozofij attstt, un varbt sistemtiski, tdu visprgu pamienu, k fantastiskie domu eksperimenti vai tml.? Protams, reizm jau

tdas lietas ir bijuas bet k te var iet vl tlk?]

[3.80. K dos eksperimentos vartu lietot datortehniku, informcijas un komunikcijas tehnoloiju iespjas?]

[3.81. Pieemsim, ka visprgs veids dots problemtikas izteikanai (3.72.) jums ir. Vai vismaz kaut kdas idejas. K ldz ar to vartu maint, papildint, attstt manus te mintos risinjumus un jautjumus un ar pau Jurija Tamberga uzdevumu?]

[3.82. Vai ar burvju zmanas spju vartu kaut k attstt datortehniku un internetu, dabt kdas jaunas iespjas?]

[3.83. Visprgk. Kur iedomsies vairk dadu pasakainu internetu?]

[3.84. Vl var saldzint ar relajm interneta attstbas tendencm un perspektvm.

Tlk, vai kda no pasakainajm idejm ir devusi ko dergu relajai attstbai?]

4. Cilvkam noem vienu vai vairkas pabas.

Uzskaitiet cilvka pabas bet pc tam vienu vai divas noemiet nost un paskatieties, kas iznk.

- Cilvks negu.

- Cilvks nejt spes.

- Cilvks zaudjis svaru, ou.

Uzdevums.

Nosauciet ne mazk k 10 vitli svargas cilvka pabas un padomjiet, kdas

sekas izsauktu to zaudjums.

[4.1. Cilvks, kur zaudjis spju nedvint man naudu. Man tas ir vitli svargi.]

[4.2. Cilvks zaudjis spju mdties, tpc vajadzbas gadjum ir spiests emt

talk tehniku.]

[4.3. Vai ar mdans viet iztikt ar kdu ts aizstjju. Variantus.]

[4.4. Bet kdas kompenscijas iespjas vartu bt cilvkam, kur zaudjis spju nedvint man naudu?]

[4.5. Cilvks, kur zaudjis spju neizdart atkljumus. Varbt vi vienkri apguvis atkljumu metodoloiju. K ar tiktl pieradis pie ptnieciska/radoa darba, ka bez t viam ir prk neinteresanti.]

[4.6. Variants ar, kaut nelieliem, atkljumiem ikdienas dzv. Piemrus.]

[4.7. Padomt, k tas vartu bt, kad atkljumi tiek izdarti nemitgi, kad pieredze/domana praktiski vienmr ir ar atklana.]

[4.8. Cilvki zaud spju vairoties, tpc sk klonties.

Atgdinu: klons ir tri entiska, bioloiska kopija, mkslgais dvnis.

Personbas klonam un prototipam bs - kad vispr bs kloni cilvkiem - dadas.]

[4.9. Fantastik klona jdzienu biei vien lieto nevgi, samurgo nezin ko.

Var gan jautt, kpc lai t nedartu, tas tau paver jaunas iespjas fantzijai?

Pirmkrt, td gadjum der skaidri apzinties, kur ir rel bze, bet kur - fantasta piemumi un konstrukcijas.

Lai nesktu lieki tict tur, kur vajag konstrut un manipult. Un ar - lai nesktu

ko murgot par tiem kloniem, kdi ir realitt.

Otrkrt, praks visbiek to lieto ltm ausmenm, nevis stai fantastisko iespju attstanai.]

[4.10. Un, piemram, citdi jaukaj krievu hronofantastikas film Aitia Dollija bija nikna un agri nomira - Овечка Долли была злой и рано умерла, 2015 - fragmenti sakar ar klonu izskats k murgains un film steig iemests sveermenis.]

[4.11. Iespjams, aiz ideoloiskiem iemesliem antiscientisms. Vai pat iracion-lisms. Varbt ne velti reisors vlk kuva par vienu no Krievijas Ukrainas kara propagandistiem.]

[4.12. Ldzgi notiek ar daudzm idejm un terminiem. Piemram, par mutantiem. Patiesb mutcijas notiek neprtraukti, visi ir mutanti. Bet nez kpc ir pieemts ar o vrdu vienmr saprast kaut ko ausmgu. Kas realitt var bt rkrtgi reti.

Bet izskats, ka cilvkiem taisni vai uzspie tieksmi uz kaut ko ausmgu...

Tad jau tikpat labi, teiksim, var skt saprast ar produktiem tikai kaut ko indgu. Iedomsimies tdu spocgu fantastiku, kur produktus nemaz citdi nesaprot...

Un vl iedomsimies, k tas ir, kad daa cilvku sk tam tict stenb...]

[4.13. Briem rodas vai sajta, ka cilvkus mkslgi atsveina no zintnes. Interesanti, kam tas btu izdevgi?

Un kam ir izdevgi, lai cilvki prtiktu galvenokrt no stereotipiem?

Nemitga atkrtoans + attiecga iedarbba uz emocijm k sava veida cilvku regulanas ldzeklis?]

[4.14. Lai bez iebildumiem prk un patr to, ko ieststa?

Bet pai veiksmg variant lai neiebilst, pat ja vius dzs uz kauanu kd kar, iepriek labi ieststot, ka t vajag?]

[4.15. Fantazjam tlk... Tau klonjot prmanto tikai vienu gnu komplektu, tpc tiek meklts kas efektvks.

Ir pat zias, ka atrasts pamiens, k izmantot daudzus gnu komplektus. Tau

tik saretas entikas apganai un ievieanai vajag laiku.]

[4.16. Tiesa, jau pards pirms gnu biras, kur var nopirkt vajadzgos. Tai skait, mdz bt ar samr lti gni. Tau to instalana iet uz paa atbildbu. Un, jo ltki gni, jo drgki mdz bt ekspertu pakalpojumi.]

[4.17. Ir daudz arlatnu, kuri sola, piemram, matemtia gnus. Un dai tic, ka vars nemcties rint, vajag tikai nopirkt gnus. Viens otrs prdodot pat specializtus trigonometrijas gnus u.tml., bet mazkm klasm ar Pitagora teormas gnus...

Nu ko, ja jau uzeras pat uz matemtikas eliksra, ko pagrd taisot no drienm un zaajm ziepm...*

*Skat. Andrejs Skailis Mopa afra (no krjuma Superblusas, 1967), tur no tm brv konjaku. Bet gan jau var ko citu ar, pc vajadzbas.]

[4.18. Gnu radio jeb entisks instalcijas no attluma. Vai, drzk, pati insta-lcija/pielgoana jau notiek uz vietas, tau instaljamo materilu var prraidt.]

[4.19. Vl. Gnu internets, kur dadi entiskie aparti nemitgi apmains

sasniegumiem. Neprtraukt genomu evolcija.]

[4.20. Pasaule, kur katrs var bt gnu inenieris un gnu inenierijas opercijas var notikt neprtraukti...]

[4.21. Kas var bt lielks par gnu inenieriju? K t vartu attstties tlk? Kaut vai tri formls, spekulatvs fantastikas lmen.]

[4.22. Organismi, kuri evolcijas gait ir pielgojuies visdm entisk aparta transformcijm.]

[4.23. Cilvki zaud spju st, tau saglab spju dzert, tpc prtikas industrija

prkrtojas.

Vai otrdi: nevar dzert deni, tau var grauzt vai citdi sasmalcint ledu u.c.

Vai k kuram.]

[4.24. Inhaljamie gaas dieni vai ko tdu var dabt gatavu?]

[4.25. Skums: cilvki zaud spju veidot frizras, mati ir kuvui tdi, ka ts

burtiski vienmr izjk.

Variants: uz nogrieztiem matiem tas neattiecas, ldz ar ko stenb frizru mksla

attsts vl vairk nek ldz im. Tagad frizras mdz gan likt vz vai izrott ar

tm ielas, - gan valkt k cepures vai parkas, kamr nesk trauct no jauna

augoie mati. Varbt ir pai frizru drzi.

Apakvariants: nogrieztajiem matiem reizm maina kdas fizisks pabas, lai dabtu jaunas iespjas frizru veidoan. Piemram, kda magntizana.]

[4.26. Cilvki zaud spju iet, tas ir, spert sous. Ja tas notiek ar vienu cilvku, tad t ir nelaime bet ja ar visiem?

Civilizcija atrads izeju. Varbt attsts visdas riteotas un kpeljoas ierces, k ar lielo slidinans mkslu un sazin ko vl. Variantus.]

[4.27. Un varbt, pateicoties jaunajm prmaim, vairs nebs nerti gult pie griestiem.]

[4.28. Grtbas gan var bt prejas period.

Tpc varam pieemt tdus uzdevuma nosacjumus, pie kuriem ts ir pc iespjas

mazkas. Jo ms vairk interes nevis ibeles, bet attstba.

Piemram, par gaidmo zaudjumu cilvcei top zinms savlaicgi.]

[4.29. Starp citu. Pieemsim, ka apkrtj vid nez kdu iemeslu pc daudz un pastvgi mtjas apkrt visdi ritei u.tml. K tas var ietekmt dzvnieku dzves veidu un varbt pat evolciju?]

[4.30. T vai cita spju zaudana draud laiku pa laikam, tpc civilizcija

iemcs rkoties apsteidzoi. Tai skait, jau iepriek projektt tdiem gadjumiem vajadzgo tehniku un dzvesveida izmaias. Gan ikviens indivds, gan firmas zina,

k rkoties, piemram, ja cilvkiem pki tiek noburtas nost kjas, - utt.]

[4.31. Variants: visas spjas nez kpc ir limittas, tpc ts vienalga ir laiku pa laikam jmaina.]

[4.32. Virtulo dzvesveidu projektana un jaunu dzvesveidu apgana k mcbu priekmeti skol.]

[4.33. To vai citu spju pagaidu zaudanai uznkot laiku pa laikam, tpat mains ar sporta veidu spektrs. Dzve civilizcij, kur sporta veidi nemdz bt pastvgi. Problmas prej no viena treniu veida uz citu. Metasporta zintne. Izcili sportisti k tas tagad ir?]

[4.34. Jaunu dzvesveidu pionieri - pirmapguvji - un romni par tiem.

Tas var bt drzk skuma period, kad dzvesveidu maia vl ir jaunums.

Vlk jau to iemcs visi.]

[4.35. (Ne visai zintnisks variants.) Visi cilvki ir zaudjui pa kdai pabai jau kop dzimanas. Un pa reizei zaud vl. Tau parasti to nemana, jo, piemram, spjas saprast centaurieu valodu vai ar plikm rokm pieveikt Aizspogulijas briesmous msu dzv nemdz bt pieprastas.

Bet tagad - zaudts spjas/pabas atjaunojas.

Bez tam ir atrasta metode, k ts noteikt...

Kaut kas ldzgs ir jauks Prsa Entonija srijas Ksanta pirmaj grmat Burvju

vrdi Hameleontei - Piers Anthony Xanth, 1: A Spell for Chameleon, 1977, Пирс Энтони Ксанф, 1: Заклинание для хамелеона\Чары для Хамелеоши.

...Starp citu, man bija grti prliecint savu kaimiu, ka uz stas raksttais nav centauriski.]

[4.36. Situcija, kad cilvkam trum atjaunojas vai rodas, teiksim, padsmitiem

vai simtiem jaunu spju, un ts drzmjas, ar tm ir kaut k jtiek gal.]

[4.37. Kdas problmas var bt? K tikt gal, k rkoties? Kda vartu izveidoties

profesionla paldzba tdiem gadjumiem?

Piemrus, kad js strdjat par konsultantu un pie jums atnk cilvks, kuram...]

[4.38. Pie viena. (Jau tuvk zintniskajai fantastikai.) Pieemsim, ka jsu izvlei tiek piedvti vairki, bet varbt pat desmitiem vai simtiem jsu biogrfijas - pagtnes - variantu ar tai vai cit mr atirgiem notikumiem, draugiem, atmim, zinanm, iemam un prasmm, spjm.

Vai pat neprtraukta plsma no alternatvm biogrfijm, pagtnm!

Varbt ts ir kdu laika ceojumu sekas vai tml., varbt ir bijui pat veseli laika ceojumu masvi...

Un ir iespja izvlties, ko no t visa pieemt, integrt sev, bet ko n.

Vai varbt kaut ko var atlikt rezerv...

Kdas alternatvs iespjas no savas biogrfijas variantiem js labprt vltos?

Un k js apsaimniekotu visu o masvu?

Variantus, dadas situcijas.]

[4.39. Atrast jaunu draugu, balstoties uz informciju, ka vi/via analogs ir/bijis tavs draugs cit dzv.]

[4.40. Sadarbba un kolektvs darba formas jauno iespju apgan.]

[4.41. Students apgst reiz 2-3 specialittes paralls pasauls/biogrfijs.]

[4.42. Pieemsim, daai cilvku pards kdas neparastas spjas. (Vienalga, zintniski vai nezintniski fantastisk veid.) Tlkais jautjums k tas ietekms tautsaimniecbu. Teiksim, kdas jaunas nozares, jauni darbi var pardties, kuros tiktu izmantotas s spjas. Kdas jaunas preces un pakalpojumi, ko lietot cilvkam ar tdm spjm.

Tagad ideju par jaunm spjm biek lieto lielkoties destruktvi, visdai tur cai. Vai ar kdiem emocionliem murgiem. Tas ir tik daudz leijerts, ka vairs nav diez ko interesanti... Bet ir tau vl daudzas citas iespjas!]

[4.43. Vl tlk, ko no cilvcei agrk nepazstamajm spjm vars pc tam nodot manm, automtiskm funkciju sistmm.]

[4.44. Sabiedrba, civilizcija, kur katram ir kdas mums neparastas spjas, pie tam visai dadas - ldzgi k Entonija romnos, tikai tur ts bija maiskas. Vai ikkatr imen ir sava kombincija - un ldz ar to var bt visdas patnbas imeu (vai vl citu kopu) iespjs un dzves veidos, ar to sadarbb...

Var to visu izsplt dados fantastiskuma lmeos un veidos. Varbt pat dados vien un tai pa darb, vien fantzij.]

[4.45. Fantastik ir diezgan daudz ststu un romnu, kur pat tik krasi atirga lieta, k maija, tiek plai lietota dzv un tautsaimniecb. Ja o tmu papta tuvk un pat pakrj kdu ideju kartotku, varbt var atrast taj kdas likumsakarbas un ttad ar vl neizmantotas, jaunas iespjas!]

[4.46. Visprgi kdas opercijas, pagaidm formls, varam iedomties ar pabm un spjm?

Piemram. Noemt, pieirt, translt/premt, padart par patstvgu lietu, padart par kaut ko ldzgu naudai, depont, sadalt un sintezt, komplektt, dart atkargas no kdiem likumiem un nosacjumiem, padart varbtiskas utt., utt. Opercijas ar atsevim pabm, ar kopm, kategorijm, kompleksiem, ar statistikm... Utt.

Vai kdi matemtikas un loikas priekstati var te paldzt msu fantzijai?]

[4.47. Cilvks lieto tikai dau savu pabu. Bet prjs noliek rezerv un parasti

saka: miskast. Vajadzbas gadjum parakjas miskast: vai neatradsies kda derga paba, ko instalt.

Variants: lieto publisko miskasti, tikai tur pabas var bt aubgkas. No otras puses, ko visu tur reizm nevar dabt...]

[4.48. Varianti: burvju miskaste. Pasaku miskaste. Utt.

Miskastnieku fantzijas festivls - tas ir, daudz un dadas fantzijas par m tmm.]

[4.49. Apvienojam miskastes un tautsaimniecbas ideju. Spju mekltji mis-

kasts, negaidti atkljumi. Uz miskasts izmesto spju meklanas un lietoa-nas/apsaimniekoanas bzes rodas - skum kdas jaunas amatniecbas/meistar-bas nozares, vlk jauns saimniecbas sektors... vai pat civilizcija.]

[4.50. Visprinm: jauna tautsaimniecba uz izmeu bzes. Tai skait dadu fantastisku izmeu...]

[4.51. Zns ir labi mcjies un kuvis gudrks. Vai saglabt s prmaias?]

[4.52. Dzvojam tdu un tdu periodu par jaunu. Vai saglabt ar iepriekjo?]

[4.53. Pc romna/ststa uzrakstanas meklt zaudtos (izbrtos, noraidtos) romna uzmetumus/idejas/nerealizts ieceres un izmantot romna realittes

paplainanai.

Variants: ar fanfikus.]

[4.54. Varbt romnam tagad bs sava veida sazarot realitte. Varbt vl k savdk, ar vl kdm citm attiecbm starp versijm, vispr starp Liels realittes dadiem komponentiem. Variantus.]

[4.55. K to visu vartu izmantot pai romna varoi?]

[4.56. Vingrinjums? emam viena fandoma divus, trs, desmit fanfikus un

minm dados sieta, personu vai pasaules variantus kaut k apvienot vai vismaz savietot. K tas vartu bt/notikt viss kop... vai gandrz viss?

Vispr, k var attstt romna/ststa paplainto, Lielo realitti?

Vai atradsies kdi visprgi pamieni un likumsakarbas tdai praksei?

[4.57. Varbt var pievrst uzmanbu tam, k pai romna varoi steno izvles un prejas uz dadiem variantiem?]

[4.58. Pieemsim, ka js esat persons nevis atsevi romn/stst, bet gan

vesel franz ar dadm versijm. K js rkotos, nokuvis d lom?

Piemrus?]

[4.59. Variants. Vien un tai pa ststa realitt, tas ir, ar tiem paiem personiem utt., laiku pa laikam mains anrs. Dzvojam te apstkos ar relistiskm iespjm, te ar kdm zintniski fantastiskm, te maiskm...]

[4.60. Civilizcijas dzve apstkos ar maingu klimatu/anru. Kdas jaunas iespjas btu tdai civilizcijai.]

[4.61. Telpiskojam. Var aizbraukt uz kdm grmatm/filmm un padzvot tajs. Glui tpat k uz kaimiu pilstu...]

[4.62. Cilvks, kopa vai civilizcija klejo literr kosmos, mekljot sev romnu, kura pasaul btu labk dzvot. Iespjams, uzkrjot pieredzi no dadiem romniem/ststiem.]

[4.63. Persons ar piekuvi iespjai paam rakstt jaunus variantus.]

[4.64. s attstbas skuma stadij romnam vl skaits tikai viens stais variants. Bet ir ar piekuve. Un romnam iznk papildu tiras/jauni izdevumi, kurus ir prrakstjis tas vai cits persons...]

[4.65. Vingrinjumi? K tdu un tdu ststu prraksttu tds un tds persons?]

[4.66. Civilizcijas dzve aptkos, kas jaunu realitti zinm mr var sacert. Tai skait, sacerana k tautsaimniecbas attstbas paveids, kur dod tai daas jaunas iespjas. Tautsaimniecbas patnbas tdos apstkos... Protams, tda sacerana nebs visvarena un nebs ar bezgala viegla, ja nu vien kdos skumos...]

[4.67. Kpc btu vrts ar to visu emties? Lai pafantaztu, lai papriectos. Lai attsttu fantazanas iespjas. Un nekad nevar droi zint iepriek, kur tas galu gal noders. Fantastisko ideju savstarpjs ietekmes un liktei var bt dadi. Lidojo paklja nav, bet lidoana tomr ir.]

[4.68. Kpc der pa reizei iet rpus esoo anru iespjm? Lai ts pilnvrtgk, daudzveidgk izmantotu! Ideju sintze nereti dod jaunas iespjas. Gan literrs, gan ar idejisks.]

[4.69. Meklt vecos romna variantus bikses, lai paplaintu jauno biku iespjas.

Kop atklta iespja translt pabas no viena priekmeta otram...]

[4.70. Priekmeti ar milzgi daudz dadm pabm/iespjm. Universlie priekmeti, jdziens par priekmeta universluma apgabalu.]

[4.71. Jauna priekmeta sintze no dads viets aizgtm pabm.]

[4.72. Paradokslie priekmeti. Jauna priekmeta adaptcija. Iepriek neparedzti sintzes rezultti.]

[4.73. Pieemsim, ka js varat, vismaz reizm, premt sev relaj dzv kdas

pabas no jsu lasto grmatu, redzto filmu utt. personiem. Vai vismaz uz laiku aizemties.

Otrdi, uzdvint kdas savas pabas. Vai varbt mainties ar tm.

Tlk, js varat pats uzrakstt ststu vai citu fantziju un lietot to d gar.]

[4.74. Kdas te var bt problmas? Piemram,

a) pabas izvl,

b) pa pabas atifran pc izpausmm grmat un s pabas pareiz izpratn,

c) instalan sev un saskaoan ar citm savm pabm,

d) ieviean sav dzv vai vismaz kdos paos paskumos,

e) regulcij, lai paba nesk trauct,

n) vl kdas problmas?]

[4.75. Bibliogrfiskie rdtji, kur inventariztas grmats dabjams pabas.]

[4.76. Divi apmains ar pabm td veid, ka tagad vienam ir pilns sprintera komplekts, otram pilns svarclja komplekts. Vai k tamldzgi.

[4.77. Bankets, kur var pasniegt un izbaudt pabas.]

[4.78. pabu testana sapos. Ieteikumi diem sapotjiem.]

[4.79. Divas stratijas. Daa cilvku sk pai attstt savas spjas. Un ar nopietni ptt, k to dara.

Starp citu, tas jau bs zintnisks fantastikas vai pat zintnes novads.

Citi attsta - un te varam lietot pat pasaku idejas - pamienu un pakalpojumu tklu gatavu spju lietoanai un prdoanai.

K gnu biras vai spju biras di cns pret spju attstanas ideju. Te intere-santka btu nevis vardarbba utt., bet gan ca reklmas un ideoloijas lauk.]

[4.80. Un tomr - vai ie abi virzieni, spju attstana un, kaut pasakain, gatavu

spju lietoana un translana, var kaut k ar sadarboties.

Pie manas dots jautjuma nostdnes te iznktu hibrdiska, kombinta fantastika - tomr nevar izslgt iespju, ka pasakain puse kaut ko dos ar zintniskajai.]

[4.81. Apakvarianti: k tas notiek ar parastajm, mums zinmajm spjm, bet k ar eksotiskajm, pasakainajm...]

[4.82. Protams, ir ar treais virziens - gatavo spju aizstana ar tehniku.]

[4.83. Bet kdas var bt iespjas nodot tehnikai kaut ko no attstbas?]

5. Cilvka prvrana par jebkdu citu objektu.


Cilvks prvras par citu cilvku, par dzvnieku (zvri, putni, kukaii, zivis), par augu (ozols, roze, baobabs), par nedzvs dabas objektu (akmens, vj, zmulis).

Tas ir oti bagtgs materils jaunm pasakm. Bet galvenais ai pamien tiek

audzinta emptija, spja iemiesoties cit tl un paskatties uz pasauli ar t acm.

[5.1. Piemram, prvrsties par GPS.]

[5.2. Veterinrijas students praktisko nodarbbu laik prvras par slimu govi.]

[5.3. Cilvks prvras par diviem cilvkiem, lai var visu paspt.]

[5.4. Variants. Liel mr tpc ar pieaug iedzvotju skaits.]

[5.5. Lai iekjais dialogs un iekjs diskusijas btu rtkas, cilvks prvras

par daudziem Es sava veida parlamentu vai simpoziju.

Ar ko tas bs labk, bet ar ko n? K var kombint abus variantus?]

[5.6. Informtikas stunds es mdzu prvrsties par tmekli. Par tmeklti, dator-tklu, pagaidm vl diezgan mazu... Variantus, kpc; ko visu var tmeki.]

[5.7. Es esmu miskaste. Teiksim, datu miskaste dator. Varbt es spju uz laiku

aizstt miskasti jebkur dator pc izvles.

Kds man no t var bt labums? Bet problmas?]

[5.8. Es uz laiku prtopu td k vrusa form - vai atvasinu no sevis kdu

vrusam ldzgu formu - un izplatos tmekl. Varbt es, atirb no parastiem vrusiem, pie tam saglabju sakargumu, palieku viens vesels.

K to var lietot?]

[5.9. Cits variants. Lai prvrstos, piemram, par datoru, ir datori pietiekami labi jprzina. Vai ar: lai darbotos pc tam, ja ar pati prvrans vl ir vienkra. Prvrans k kvalifikcija.]

[5.10. Diagnostika: kuras/cik no apkrtjm lietm patiesb ir prvrtuies cilvki.]

[5.11. Ldzeku trkums. Skolotjs gandrz katr mcbstund aicina kdu no

skolniekiem uzupurties un uz o stundu prvrsties par to vai citu mcbu ldzekli.

[5.12. imenei pietrkst ldzeku mcbu grmatu iegdei. Mazais brlis pavada

lielo stunds k via mcbu grmata. Variants: ldz ar to vi kst gudrks.

Apakvariants: gudrks par lielo brli, ja tas mcs slikti.]

[5.13. Ja vienam no briem ir steidzgi vajadzga saruna, otrs uz brdi prvras

par mobilo telefonu.]

[5.14. Es strdju par pikeri. is darbs msu klas parasti ir uz maim.]

[5.15. Precizsim: fiziski tas ir bt reiz par daudziem pikeriem, lai katram tiktu?

Bet varbt vienam, bet lai katram klasesbiedram ir piekuve?

Vai varbt es strdju par piekuvi? Vai par mekltju?]

[5.16. Skolotjs piepelns, strddams par pikeri (gan laikam cit skol).]

[5.17. Kstot turgkiem - imenei, firmai, civilizcijai utt. - cilvki arvien mazk

aizstj dadus priekmetus. Piemram, arvien retk strd par vjdzirnavm.]

[5.18. Pretj galjba. Pastvgu priekmetu nemaz nav, visu izir nauda.

(1) Pateicoties naudai, sagdes un prskaitjumu sistma sagd, princip

vienalga no kurienes, vajadzgos darbus un efektus, kam agrkos laikos parasti

bija nepiecieami stabilie priekmeti.

(2) Piemram, tev nav mura, bet (nauda ir, un) nagla tiek iesista, vienalga k.

Tev nav savas manas, bet transporta ldzeklis tiek sagdts. Varbt pat maings. Vai tiek sagdta pati braukana, prvietoans, t vai citdi.

(3) No piemra jau redzam, ka atpriekmetiskoanai var bt dadas pakpes.

Var nodroint auto, bet var pau braukanu, ar vai bez auto.

... Ideju vajag domt tlk, t nav sti gatava.]

[5.19. Varbt naudas viet te var emt kdu eneriju vai vl ko citu.

Starp citu, kur variants labks nauda vai enerija? Un ar ko?

Bet varbt informcija?]

[5.20. Vai un kas ldzgs vartu bt ar zintnisks ptniecbas priekmetiem?

Ar teorijm?]

[5.21. Kdus ldz im cilvka darmos darbus, kdas funkcijas var nodalt k patstvgas, lai iet ar paas, bez cilvka, nodot manai?]

[5.22. Uz labu laimi, piemrs gan iznca diezgan samkslots.

Agrk cilvks kustinja ausis pats, tagad to galvenokrt dara ar pau programmu paldzbu. Tas saistts ar ausu kustinanas mkslas attstbu, tagad t ir vesela valoda, diezgan izteiksmga, ar daudzm niansm.

Pa daai to dara programmas tri automtiski, bet vajadzbas gadjum pats cilvks oper ar... ausu kustinanas programmm (galvenokrt).

Droi vien labk bija paskatties kdus piemrus no rels tehnikas vstures. Bet

negribjs plties, un t es iztiku ar ausu kustinanu, ar o paviro piemru.]

[5.23. Atkpe.

(1) Par to, kdas asocicijas izraisja man domu par atpriekmetiskoanu.

Pilngi sves man tas nebija, ar atpriekmetiskoanas vai tamldzgs vrds bija lasts jau agrk. Tau konkrtk tas man iezmjs nesen.

Lasju XX gs. ievrojam krievu brnu literatras autora Anatolija Aleksina garststu Saa un ura Анатолий Алексин Саша и Шура, 1957.

(2) Padomju laiks, atkua laiks. 12 gadus vecs Maskavas zns Aleksandrs vasaru pavada pie vectva Belogorskas pilsti, tur sastop un sadraudzjas ar savu viengadnieku, ar Aleksandru. Pdjam ir stiprks raksturs, un vi paliek par Sau, maskavietis par uru. (Abi vrdi ir pamazinms formas no Aleksandra, bet ura ir tipiskks mazkiem brniem, ldzgi k Vladimiram ir Volodja un Vova.)

Tlk ir dadi vasaras piedzvojumi un minjumi dart dergus darbus. Pdjie plak izvras nkamaj vasar, ststa otraj da.

(3) Bet dai dergie darbi, odienas acm skatoties, rada jautjumus.

Zni uzemas ar saviem velosipdiem (vai ko tur vl) bez maksas vest tristus no stacijas uz pilstu - lai neplstu un neiedzvotos privtie autovadtji. (Kuri pie tam brauc parasti ar valsts jeb dienesta auto, personisko manu tolaik bija maz.)

Dakteris (uras vectvs) papildus pieem pacientus mjs, rpus darba laika brvprtgi un bez maksas...

Visu cieu, t tiem var glbt vairk cilvku... pirmaj laik. Bet tlk perspektv?

Un vai dakteru darba attstbas virziens btu viu aizvien lielka prslogoana?

(4) Tas bija laiks, kad reizm minja cilvkus mudint uz iniciatvu. Kuru gan galu gal vara mdza vai nu premt sav kontrol, vai nolikvidt; nereti ar prvrst par formlu un tuku. Bet tas jau pc tam, nkamajs fzs.

Teorij ar laiku - komunism, kuru solja jau tuv nkotn - valstij bija jatmirst

un ts funkcijas jprem sabiedriskajai padarbbai.

Virziens princip pareizs, tau padomju praks prsvar liel prsvar iznca otrdi. Kas, protams, nebija nejauba.

Starp citu, modelis valsts bez valsts vstur jau ir bijis piemram, Island t sauktajos tautvaldbas laikos. Acmredzot var skaitt ar grieu demokrtijas.

(5) Kapitlism daudz ko nokrto nauda.

(Padomju cilvkiem naudas gan diez ko daudz ar nebija.)

Un visprg gadjum tas laikam ir liels jautjums:

kad ir labk mums strdt naudas viet,

bet kad - naudai strdt msu viet?

(6) Ja liek tikai uz pirmo (k btb iznk ar aj stst), tad...

Vai tikpat labi ms galu gal nesksim izpildt ar visas tehnikas funkcijas? T teikt, iejgties zirga viet?

Tehnikas attstbas likumi ir glui pretji: cilvka izspieana no tehniskajm sistmm, cilvka darba aizstana ar funkcijm, kuras izpilds paas. Bet cilvks pakpeniski priet uz kvalifictkiem un galu gal radoiem darbiem.

(7) J, ar nauda, iet, iznk tda k sava veida tehnika.

Var jau bt, ka pc analoijas ar tehniku var apskatt ne vien naudu, bet ar vl dadas citas socili tehniskas sistmas, nezinu...

(8) Bet iniciatva, t ir oti laba lieta tau...

Tomr, no otras puses, nauda var ne visu. Un naudas apsvrumi biei vien mdz ar trauct cilvku iniciatvai un inovcijm. Reizm ar elementrkm lietm vai pat cilvka dzvbas saglabanai...

(9) Prdomas palika nepabeigtas tau, mazliet abstraktizjot situciju, iznca mana pareizj forma idejai par atpriekmetiskoanu.

Lai gan ar t ir nepabeigta!

Atkpes beigas.]

[5.24. Prvrsties par procesu, piemram, par detau plsmu uz konveijera, bet paas detaas nemitgi nomains. Par varavksni, mainties var visi apstki, izemot galarezulttu, ka tai vai cit viet redzama varavksne. Par dziedanu?

Par kaut ko abstraktu, piemram, defictu vai skaistumu.]

[5.25. Varianti.

(1) Es esmu pis.

(2) Es varu prvrsties par pi.

(3) Lai kas es ar nebtu ikdien es esmu pis pc profesijas. Esmu oti kvali-ficts pis, beidzis pu augstskolu un jau uzkrjis labu pieredzi darb par pi.

(4) Es esmu pis pc kontrakta, ar tdiem un tdiem nosacjumiem.

(...) Vl varianti?

[5.26. To visu vartu nosaukt par (fantzijas) operciju Profesija.

(Par uzmetumu tai.)

Vl piemrs. Zvaigzne patiesb nav patstvgs fizisks objekts, bet gan profesija,

kur mdz strdt dadu civilizciju prstvji.]

[5.27. Es mcos bt par pi.]

[5.28. Es esmu pis - attiecgs sples laik.]

[5.29. Visprinm. Pastvgu priekmetu nav vai gandrz nav bet tos var splt.]

[5.30. Priekmetu viet kdas programmas vai partitras.

Starp citu, te ms tuvojamies vienai fundamentlai Henriha Atova idejai.]

[5.31. Ms esam pis. Mums pa visiem kop ir jnodroina viss tas, ko dara un

k pards pis.

Vienkrkais variants: ms strdjam par vienu un to pau pi uz maim.]

[5.32. Das atskaites sistms es esmu pis.

Tlk jau var precizt pc patikas, kas eit bs atskaites sistma.]

[5.33. Rtis un ptis uz laiku apmains amatiem. Es esmu tu, un tu esi es...

pc pofesijas.]

[5.34. Vai tu tagad bsi ris, vai pis, tas var bt atkargs no tavm atzmm

burvju skol. Vai tev ir labkas atzmes ru, vai pu zinbs.]

[5.35. Bet varbt vl no rsta zmes/medicnisks komisijas sldziena. Mani,

piemram, pie lidoanas nelaistu klt.

Ja nu viengi var strdt pr un mans biedrs piekrt mani nest ar saviem

sprniem...]

[5.36. Automts, kur var bt pis, ja samaks.]

[5.37. Pie viena. maz kastte ir dvseles glbanas automts. Ja spraudzi iemet zelta montu, no augas nolaias eelis un nolasa morli.]

[5.38. Datorizta tipa ierce, kur var instalt programmu, teiksim, bt par pi.]

[5.39. Vl variantus, vairk gan par pi, gan par priekmetiem!]

[5.40. Protokols, pc kura cilvks var prvrsties par dadiem priekmetiem.]

[5.41. Protokols, kur nosaka iluzoru prvranos tas ir, kam tiei visi tic. Variants: ne visi; protokols nosaka, kas/kdi audis tam tics.

Un/vai kdas sistmas.]

[5.42. Savkt iespjamos priekmetu relativizcijas un atpriekmetiskoanas veidus?]

[5.43. Cilvks, kur prvras par citu objektu. Visu laiku par citu, nekad nepaliekot tas pats objekts.

K tomr identifict? K dzvot? K o pabu lietot? Kdi varianti var bt ai pabai?]

[5.44. Vai pie via var aizbraukt laika mana? Ceojumi, ar laika ceojumi, tau parasti ir uz ko noteiktu.]

[5.45. Pieemsim, ka var notmt uz tdu momentu pagtn, kad ir zinms, par ko vi toreiz bija.

Bet ja nu... tas ar mains?]

[5.46. Cilvks laika mana.

Viens variants. Vi var tevi nogdt jebkur moment, kds ir bijis via dzves

laik. Ja gribi tikt tlk, vi var tevi nodot citam cilvkam, kura laiks ietver sen-

kus momentus. Vai, attiecgi, nkamkus.

T teikt, stafetes laika mana.]

[5.47. Tas ir viens no laika ceoanas infrastruktras paveidiem.]

[5.48. Variants. Ko cilvks-laika mana spj, tas atkargs no izgltbas/kvalifikcijas. Varbt no trenia.]

[5.49. Apakvariants. Vsturnieks, kur ir pietiekami labi izptjis doto vstures

periodu (dotajai zemei vai reionam), atbild ar par laika (laiktelpas) ceojumiem taj.]

[5.50. Tlks apakvariants. Jo labk izpta, jo labk przin doto periodu, jo labk attsts ar ceoanas iespjas.

Kdas?]

[5.51. Vien un taj pa period darbojas divas laika manas... divi vsturnieki ar atirgm versijm. K tas izpaustos praks, kdi efekti?]

[5.52. Pamiens: laika manu antropomorfizcija vai pat personifikcija. Pieemsim, ka laika manas ir tikpat brvas un attsttas, kdi ir cilvki. Vai ka cilvks IR laika mana.

Kdas jaunas iespjas tas dos ceoanai un citm hronoopercijm?

Kdus jaunus sietus?]

Piezme. Man te ne vienmr bija tiei prvrana. Nu nekas, lai paliek...

Uzdevums. Dodiet vismaz 10 piemrus cilvka prvrtbm, piemram, pasaks.

6. Antropomorfisms (cilvka pabu pieirana citiem objektiem).

Antropomorfisms ir pieldzinana cilvkam, cilvka pabu (runa, domana,

spja just) pieirana jebkdiem citiem objektiem: dzvniekiem, augiem, debess

ermeiem, mtiskm btnm.

Не видал ли где на свете

Ты царевны молодой?

Я жених ей. - Братец мой,

- Отвечает месяц ясный, -

Не видал я девы красной

Mnes, tumsas kliedtj,

Tevi zeltains spoums klj,

Nakt dros ej savu eju

Gaiu skatu, platu seju;

Redzot gaitu cildeno,

Zvaigznes tevi iemo.

Tu gan teiksi, ja vien spsi,

Tu man atrast paldzsi

Cara meitu lgavu.

Labais draugs, es nezinu,

Atbild mness klaj lauk,

Kur ir cara meita jauk.

Sav reiz spdjis,

Neesmu viu manjis.

Bs gan cit laik pdas

Izgaisuas.


(Pasaka par miruo cara meitu un septiiem varoiem. Atdzejojis Jnis Plaudis.

\\ Pukins. Kopoti raksti, 2. sjums. Liesma, Rga, 1967.)

(Piezme: tas ir kaut kas ldzgs Sniegbalttei un septiiem riem. J.T.)

eit Pukins pieris mnesim spju redzt, atpazt, ldzi just un runt.

Uzdevums.

Atcerieties 10 antropomorfisma piemrus no jums zinmajm pasakm, mtiem un fabulm - un pai izdomjiet vismaz 10 iespjama antropomorfisma piemrus.

[Piezme. Antropomorfisms te man dados gadjumos tiek saprasts drusku dadi. Piemram, briem tas ietver ar cilvka veidola pieiranu, briem n. Gan jau no konteksta var saprast.]

[6.1. Kailaj kaln vai vl kd Bloksberg svin raganas. Slotas organiz parallu saietu. Savu partneri ved mjs t puse, kura ir vairk skaidr, reizm t ir

ragana, reizm slota.]

[6.2. Alise pazem redz pudelti ar uzrakstu: Izdzer mani, citdi es izdzeru tevi!]

[6.3. Burvju spogultis jau t bija antropomorfs, tagad kuvis vl antropomorfks.

Nakts vid modina niieni un vaic viai, kur vislabk vis pasaul teic komplimentus.]

[6.4. Antropomorfisms izplats tpat k ausmens vamprisms: to spoguli kds ir

sakodis vai tamldzgi.]

[6.5. Antropomorfismu var raidt pa radio, pa vadiem, internet, piegdt no attiecga veikala pc pastjuma... Saimnieks tirg noprk pietiekami kvalitatvu

antropomorfismu savam kaim vai ledusskapim...]

[6.6. Reizm miskast var atrast kdu r izmestu antropomorfismu...]

[6.7. Spiedgos apstkos lieto ko tdu, par ko nav sti zinms, vai tas ir antropomorfisms, vai n. Var bt visdi prsteigumi, variantus.]

[6.8. Antropomorfisms, atkargs no atskaites sistmas. Piemram, kad saimnieka nav mjs, ebltis, kuram tas ir uzticts, var barot kai - un vispr izpildt saim-nieka/partnera, t.i., cilvka lomu attiecb pret kai. rpus t vi paliek ebltis.]

[6.9. Saimnieks, uz ilgku laiku atstjot mjas, uztic mbelm u.c. priekmetiem rpties par tm - im nolkam tos attiecgi antropomorfizjot un sadalot pienkumus.]

[6.10. Brni ar savu fantziju var reli antropomorfiskot lietas attiecb uz sevi.]

[6.11. Tlk, var bt vairkiem saskangas vai pat kopgi veidotas fantzijas.]

[6.12. Fantzijas uz kopgas, piemram, kda romna, bzes.

Bet varbt veikal prdod kdas pusgatavas matricas, kuras var izfantazt tlk.]

[6.13. Brnu grupa dodas kd ceojum, vius taj pavada ar dadas viiem

visiem vai gandrz visiem antropomorfiskas lietas.]

[6.14. Sav viet uz skolu aizsta portfeli, lai tas atbild uzdoto utt., un lai skolotji neko nepamana.]

[6.15. Variants: paskuma veiksme atkarga no fantzijas spka/meistarbas.]

[6.16. Apakvariants: varbt ar no skolotja meistarbas to atifrt...

Varbt skolotjiem nkas ilgi mint, vai tagad klas ir pats skolnieks, vai via antropomorfiztais aizvietotjs.]

[6.17. Izgltbas prvalde izdod instrukcijas, k tdus gadjumus atifrt. Tau

visbiek brnu izdomas spjas attsts trk nek ie nordjumi. Bet vispr te var iznkt tda k sackste.]

[6.18. No cilvku anas atradins pakpeniski - teiksim, dot vji antropomorfiztus runkuus.]

[6.19. Cka zaud konkurs un ir spiesta iet mcb pie cilvkiem, lai antropomorfiztos vairk, - jo stenb tikai cilvks ir spjgs uzvesties k cka.]

[6.20. Cita cka zaud cit konkurs un iet tlk antropomorfizties, lai viai beidzot uzsmaidtu ccene.]

[6.21. Lgums paredz taisngu apmaiu: zinms procents cku antropomorfizjas,

par to zinms procents cilvku cciskojas.]

[6.22. ogad ir liels konkurss uz antropomorfizciju, it pai kmiem.]

[6.23. Lca Pka nojauta piepilds. Bites iemcs taist nepareizu medu bet bra taisana visum ir cilvciska paba. Tau ar to lieta nebeidzas - bites mcs tlk. Un tagad mums katru sezonu ir cits medus, tas var bt vienreizji lielisks! Jaunrade, protams, ir cilvciska paba.]

[6.24. Dadu iru medus un t apmaia, tirdzniecba starp stropiem. Vl derja piegudrot tirdzniecbas/piegdes tehniskos ldzekus.]

[6.25. Kdi dunduriem ldzgi kukaii iemcs no asinm taist kaut ko ldzgu medum... Citi medus analogi un visprinjumi.]

[6.26. Pirms desmittksto gadiem kds pielaidis aiem (ne visiem) antropomorfismu. Pa o laiku vii ir diezgan tlu tikui. Tie ir t sauktie loi.

Piezme. Patiesb jau losis laikam bs no krievu argonisma loh, nevis no

krievu aa losj. Tau pasakai var bt sava patiesba. Un, k teikts folklor:

mana sie, krsoju, k gribu!]

[6.27. Zai, kad vairs nevar turt, zog veidolu no cilvkiem un rko vilku medbas. ds paradums kaut k izstrdjies ilgsto evolcijas gait.

Vai varbt t ir evolcija ar aizemanos no nkotnes.]

[6.28. Un otrdi, cilvks lagomorfizjas, prtop zaa veidol, lai izspiegotu, kas

zaiem padom.]

[6.29. Cits variants: cilvki maks agatai par informciju.

Tpc msu agata ir tik oti bagta?]

[6.30. Jaunas civilizcijas kosmos: astronauti uz svem plantm un labi vl, ja tikai uz plantm, mdz nejaui pielaist antropomorfismu, kam pagads.]

[6.31. Prskats par dadu civilizciju vsturi, tai skait: k to ietekm tas, no kdm tiei antropomorfiztm lietm ts ir clus. Vulknu izcelsmes civilizcija tau bs atirga no muu izcelsmes civilizcijas, bet viendabg - no kombints. Bez tam lomu spl ar paas antropomorfizcijas pakpe.]

[6.32. Brni uzprk skolas tfeli, lai t paldz viiem pikot.

Variants: tfele paldz tam, kur ir mcjis to antropomorfiskot.]

[6.33. Tfelei ir atmia, gadu gait uzkrta pieredze, t glab iepriekjo

skolnieku paaudu gudrbas...

Starp citu, ar anekdotes.

Dadm tfelm pieredze var bt dada.]

[6.34. Kleversona mazajam pasakainajam brlim paldzot gandrz viss, pat grdas

di vai mkoi. Skolotju pasakkapacitte pagaidm esot par mazu, lai vii te gtu virsroku. Bez tam, kop skola ir kuvusi k pasaka, t viiem nav vieng jaun problma. Bet lai nu paliek...

Vismaz t ststa Kleversons kafijas pauzs saviem biedriem no arheoloijas

pulcia/kluba. Par Kleversonu mazliet skat. noda Sples ar arheoloiju.]

[6.35. Skolas pieradinana... pakpeniski arvien vairk kas ai skol sk man

td vai citd veid paldzt.

Var sadraudzties ar klases biedriem, bet var ar ar pau skolu.]

[6.36. Burvju denskritums, kur slinkajam (cilvciska paba!) denim ir vieglk

nevis krist, bet gan prvrst sevi uz leju.]

[6.37. Variants: dens reizm krt, bet reizm prvras uz leju, vien veid vi

atpas no otra darba veida... Dakrt mums ir svargi os veidus atirt.

Vl variants: denskritum ir gan tds, gan tds dens. K tas izpauas?]

[6.38. Kdas vl sekas vartu bt, ja kds cilvks aplai deni ar slinkumu?]

[6.39. Un ja o procesu arvien kpina, pat ldz tam, ka priekmetam eit, denim - pat nekustgam palikt ir slinkums? Pieemsim, ka aplaidjam tik lieli slinkuma resursi ir...

Vispr, cik tlu slinkums var aiziet?]

[6.40. Maings denskritums, dens ik pa brdim balso, krist vai n.

Viam ir cita veida antropomorfisms nevis viena atsevia cilvka, bet pa vai

vesela parlamenta pabas.]

[6.41. Dertu izvrstk par antropomorfizcijas veidiem.]

[6.42. Izskats, ka dens nevis krtgi krt, bet visvisdi rmojas. Jo procesa gait

is dens cilvciski vjas pats ar sevi.]

[6.43. Sackstes: ca par deni. Pretinieki mina pielaist denim visdadks

pabas (varianti: pai savas; vispr kaut kdas), lai izpildtu kdus uzdevuma nosacjumus vai lai vienkri pardtu ko neparastu, bet pa savam.]

[6.44. Lgums starp tevi un tavu kai. Juros atnca jauns kais.]

[6.45. Jos un Ziemassvtkos paai svinanai, protams, ir nozme tau galvenais tomr notiek aiz kulism, kur atbildgas personas sldz lgumu, ka saule

ar turpmk strds, k vajag.]

[6.46. Gravitcija nav tri fiziska paba, bet drzk juridiska. Labs advokts var taj o to maint.]

[6.47. Gravitcija ir paba, kas var priet no vienas kompetences otr. Teiksim, te juridiska, te farmaceitiska, atkarga no receptras. Variants: dada dados reionos. Varbt: gravitcija k efekts oti daudzm un dadm lietm un procesiem. Visprgs jdziens par gravitcijas operatoru.]

[6.48. Gravitciju vai vl ko citu var uz kdu laiku antropomorfizt un tad ar

viu var sarunt. Tas viss - zinms robes, tai vai cit telpas apgabal, un

zinm pakp.]

[6.49. Kad zintnieki atklja otro tona likumu, mistii atklja Otr tona liku-ma garu vai dievu. Vai varbt viu radja pasakainie specilisti, o likumu antropomorfizjot. Tagad ar otro tona likumu var sarunt.

Vai tiesa, ka im garam ir paos ritulos jziedo ckas ukurs vai vismaz siu astes, to nezinu. Varbt vi em ar naud.

Vai, teiksim, akcijs.]

[6.50. Ar cilvka spkiem var nepietikt, tpc ir izgudrota antropomorfizcijas

mana.

Labks manas ir datoriztas, un, pateicoties tam, ir iespja labk izvlties, ko

vajag. Primitvkajm manm efekts nereti ir atkargs no gadjuma.]

[6.51. Pasauli apraksta k antropomorfizcijas lauku... vai pat formu lauku. Jo ar lielku... teiksim, eneriju... darbojamies, jo dzik virtulaj struktr tiekam iek jo tlkas no cilvka lietas - un jo labk - varam antropomorfizt.

Vai varbt t ir nevis/ne tik daudz enerija, bet kda informcija. Vai kas maisks... Vai varbt jga?]

[6.52. Attstoties mekljumiem saprtgo btu/civilizciju teorij, izdodas uztaustt, k ar pa lauka paldzbu var uz laiku prvrst objektu par citplantieti. Vai pieirt tam kdas citplantiea pabas. Vismaz reizm kaut kas tds izdodas... lai gan paus citplantieus ms vl nemaz neesam redzjui!]

[6.53. T saukt intensv antropomorfizcija, kad izdodas pieirt objektam pat konkrtas personas pabas!]

[6.54. Eberhards profesionli strd par modeli, pc kura tiek antropomorfiztas dadas lietas. Preczk, eberhardiztas.

Var skk aprakstt s profesijas patnbas.]

[6.55. Dvim ir spja tai vai cit mr DVINT dadas lietas.]

[6.56. Man paam sprnus nemaz nevajag, pie vajadzbas es projicju sevi uz

kdu lidapartu, un tad atliek iekpt sev iek un lidot/vizinties.

[6.57. Individualizta tehnika, kura nav pilnb atkarga tikai no raotja veikt. Tehnika, tpat k Rga, nekad nav gatava.]

[6.58. Priekmets ar maingm pabm briem antropomorfizts, briem k citplantietis, briem pliks, k trais priekmets...

Otrdi: mains tiei priekmetisk bze: dot lieta briem deantropomorfizjas k dakia, briem k karote.]

[6.59. Vienlaikus antropomorfiz ziloni, via snui un kop visu zilou baru - k trs atsevias personas... Antropomorfizcijas sples noteikumi tau to pieauj!]

[6.60. Zilonis ar antropomorfu snui, tas var bt interesanti.]

[6.61. Klejojoais antropomorfisms, no viena objekta vai to kopas uz otru.]

[6.62. Debesskrpis ujork zina daus manus noslpumus. Jo uz viu ir prceojis antropomorfisms no manas istabas tapetm.]

[6.63. Statistisks antropomorfisms. Cilvcisks pabas izpauas statistiski, vien da gadjumu, nevis noteikti visu laiku pc krtas.]

[6.64. Antropomorfisma detektvs. Izmekljot/ptot kdus notikumus, jrins ar

to, ka t vai cita lieta varja bt vairk vai mazk antropomorfiska.]

[6.65. Statistiska antropomorfizcija. Vienas noteiktas komandas viet - antropomorfizties vienam noteiktam objektam td un td veid - ir kaut kas vairk vai mazk izkaists.]

[6.66. ogad mums ir iespja antropomorfizt devias lietas... Izvle, izloze vai sackste.]

[6.67. Konkurss par labko antropomorfizciju.]

[6.68. irurgs var opercijas gait antropomorfizt tos vai citus piederumus.

Kdas priekrocbas, k to var lietot?]

[6.69. irurgs antropomorfiz sabojjuos ledusskapi - jo cilvkus vi mk remontt labk nek ledusskapjus.]

[6.70. Antropomorfiztas lietas k partneri. Attiecgs juridisks normas.]

[6.71. Retro. Antropomorfizcijas atklana un verdzbas atcelana cilvkiem.]

[6.72. Antropomorfizcija k darba algas sastvdaa. Vi ctgi strd, lai biek/vairk un kvalitatvk tiktu antropomorfizts.

[6.73. Izcili dacilvciskie darbinieki ar laiku var kt pilnb par cilvkiem. Ja ne vairk.]

[6.74. Ko skudru pos dara mirmekomorfiztas lietas.]

[6.75. Vai pznim piemtos mirmekomorfizcijas (prskudroanas) jaudas ir atkargas no t, cik labi pznis barojas?]

[6.76. Skudru pa vai cita dzvnieku bara kodols - plus virtul daa no pr-skudrotajiem (u.tml.) priekmetiem. Bars var palielinties, piemram, ja vajag kauties.]

[6.77. Otrdi, dau skudru var nolikt rezerv, ts demirmekomorfizjot.]

[6.78. Priekmetus mdz uz laiku antropomorfizt, lai ar tiem veiktu audzinanas

darbu.

Tpc viena daa no tiem bojjas vairk par vidjo.

Ar cilvks ne vienmr iztur audzinanas procesu, kur nu vl nepieradis priekmets.]

[6.79. Otrdi, antropomorfisma prezumpcija: te visas lietas btu antropomorfas, ja nebtu pau blokatoru.]

[6.80. J, tikai... k - visas? Galds un vl galda kjas atsevii - utt.?

K risint o pretrunu, variantus.]

7. Dzvu btu spju un pabu pieirana nedzviem objektiem.

Tdas k spja kustties, domt, just, elpot, augt, priecties, vairoties, jokot,

smaidt.

- Zns s jteniski uz njas un iedomjas to par zirgu, bet sevi par jtnieku.

[7.1. Tai pat laik nja iedomjas sevi par ezi, bet viu par bolu...]

[7.2. Pc tam abi apmains iedomm, lai interesantk.

Un vismaz njai bt par zirgu iepatiks. Via reizm pat zviedz aiz sajsmas.

Lai gan, kad bija iedomjusies sevi par ezi, tad ar zviedza...]

- Par kdu dzvu btni tu prvrstu gaisa baloniu?

Uzdevums.

Izdomjiet vismaz 10 du prvrtbu piemrus.

[7.3. Interesanta gaisa kauja starp lidojou akmeni, rm un papru.]

[7.4. Dzvais salmi ziepju burbuu panai. Variants: dzva btne ir salmi plus

via ziepju burbui. Evolcija, jaunas salmiu sugas un burbuu laianas patnbas, jaunu tipu burbui vai to grupas. Vai salmii dzvo ziepju atradns?]

[7.5. Dzvais Lego. Ja viu labi baro, tad vi var ne tikai tapt lielks, bet,

galvenais, iegt jaunus variantus prvrtbm... pat par tdm lietm, kuru dab nemaz nav... Varbt mksliniekam Mauricam Esheram tds bija?]

[7.6. Pie viena. Sieti ar fantastiskiem Lego, kurus ptot, atkljas parastaj telp neiespjamas patnbas. Variantus.]

[7.7. Dzvo Lego un, attiecgi, netrivil telpiskuma evolcija daudzu miljonu gadu gait. Esherizcija un daudz kas cits.]

[7.8. Velosipdi dzvo un brauk kolonijs, vius var pieradint.]

[7.9. Pie viena. Tu brauc reiz ar vairkiem velosipdiem vai manm. Ta kaut uz slotm vai baiem!... Pirmkrt, tu vius visus vadi ciktl to nevar programma. Otrkrt, tu vari moment prlkt no viena sava satiksmes ldzeka uz citu tda k lokla teleportcija.

Tlk, piemram, viens tds daudzvadtjs bg, otrs er.

Vai sackstes ar daudziem braucamajiem uzreiz.]

[7.10. Brvi lidojoi faili, kuri var novt ligzdu man dator.

Bet vlk iet medt informciju, lai barotu brnus. Tau man ar tiek.]

[7.11. Pc ldzgiem principiem vieni putni var izrt ligzdas citiem.]

[7.12. pikoana skol, pateicoties brvi lidojoiem failiem. Tos piebaro? Kur ie faili dzvo vai iemiesojas, to nezinu, man laik tdu vl nebija.

Vl run, ka ar tdiem varot ar vizinties.]

[7.13. Brvi lidojoi faili, kas prtiek no klam un pai izplata ts. Lai aug?

Var teikt, ka ie faili sav zi parazit uz cilvku sabiedrbas.]

[7.14. Neoltisks revolcijas analogs (?): preja no gatavu klau vkanas - vai medanas - uz to sistemtisku kopanu un raoanu.]

[7.15. Vispr dzvs klaas. Aug, vairojas, prvietojas, evolucion utt. Klau ekosistmas. Klau raksturojums pa zonm un reioniem. Analogi bioeogrfijai. Klimata ietekme uz klam un klau ietekme uz klimatu. Vroana dab, vkana un medana/zveja, audzana un kopana, selekcija... Savstarpjs attiecbas starp klam.]

[7.16. Izlaiam daus des posmus: tagad pav gans un aug pai prgi.]

[7.17. Virtuve, kur dieni gatavojas pai.

Reizm vairki dieni cns sav starp par produktiem sastvdam. Vai par virtuves piederumu lietoanu... Reizm par pavriem, kuri var piedalties paos gadjumos. Evolcija, dieniem jaunas kvalittes, jaunu dienu sugu raans.]

[7.18. Papildvariants: dieni reizm maina vidi, ieprk jaunas virtuves ierces. Reizm ar algo pavrus.

Visprints jautjums: finanu faktora loma evolcij.]

[7.19. Pie viena. Mains cilvku ldzdalba evolcij. Piemram, kda dzvnieku

suga uzprk cilvkus/valdbu/firmu... vrdu sakot, samaks, lai tiek izrakts kds iem dzvniekiem vajadzgs kanls vai uzcelts mris...

Bagtkas un mazk bagtas dzvnieku populcijas.

Dzvnieku lobiji. Cilvce k vrtgs resurss sugu dzvei un evolcijai.]

[7.20. Torte, kura vairojas daloties. Jo vairk viesu, jo vairk tortes.]

[7.21. No kurienes t em materilu? Nav svargi, varbt no kda vakuuma. Iziroais nav materils, t vienmr pietiek, bet gan, t teikt, informcija, ka tai jbt tiei tortei.]

[7.22. Torte, kura prtiek no zila gaisa un aug. Variants: vl no gaismas. Variants: tortes audztjs var pievienot vl kdas vajadzgas vielas/lietas.]

[7.23. Saretk. Veiksmgas tortes akcionru sapulce vienu dau no s tortes izdala k dividendes, vienlaikus palielinot ar pamatkapitlu.]

[7.24. Vl td gar. Ievrjuma (zaptes) rpnca/Rpnca-ievrjums, kura pie labas saimniekoanas var augt, tas ir, raot pati sevi. Tlk var bt, teiksim, jau mintie gjieni ar dividendm utt.]

[7.25. Vl. Reizm ne bez pamata nodibinjums (fonds, tds un tds) viet (vai vismaz pc analoijas ar to) saka ievrjums.]

[7.26. Treni brnb. Var visu ievrjumu izst, bet var dau ieguldt pa skap, kur tas... n, nevis bojsies, bet gan pieaugs - ja vien tiks prasmgi apsaimniekots. Daudzi brni pa reizei dara to ar dadm lietm un t vii jau brnb var

ieskt uzmjdarbbu un baudt ts augus.

aj realitt maiskais fons vispr ir labvlgs uzmjdarbbai.]

[7.27. dieni pai izvlas savu patrtju. Iespjamie konflikti starp dieniem,

starp dienu un patrtju.]

[7.28. Tlk, advokti, kuri specializjas tds liets. trie specilo advoktu kursi.

[7.29. Bet tad var reizm gadties, ka juristi izir, kas tev tagad bs jd.]

[7.30. Es negaidju, kamr manas brokastis sav starp izkausies/noskaidros attiecbas vai pat sauks juristu, - bet aizgju uz publisko stuvi, kur prdod labi drestus dienus.]

[7.31. Savva dzvojoi dieni. Ar k visprjs dienu evolcijas resurss. dienu krustoans un citda ietekmans.]

[7.32. Bikses veikal paas izvlas sev saimnieku. Tpat k daudzas citas preces.

Protams, s idejas prototips ir burvju njiu izturans Harij Poter.

...Dakrt ne veikal piesienas taisni uz ielas.]

[7.33. Tlk. Darba lgums starp cilvku un biksm.

Starp citu, varianti, kuru pusi traktt k darba devju, kuru k darba mju.]

[7.34. Visas apkrtnes bikses ielgtas uz svingm pusdienm. Vai kda tur procedra vim ir pusdienu viet, varbt lpans.

Variants: biku ilde un tepiu ilde kopgi rko svtkus.

Cilvki netraucs, vii diez vai gribs staigt bez biksm.]

[7.35. Var gadties tomr, ka jstaig. Ja kds juridisks dokuments nosaka, cik

biei tu drksti plst bikses. Piemram, jau mintais darba lgums. Vai kds likums,

vai Eiropas Savienbas regula.]

[7.36. Vai vienkri kad jaunas bikses pie tevis vairs nenk.

Visgrtk tomr ir gadjumos, kas bikses ir darba devja lom, tas ir, cilvks strd biksm. Kas reizm ir novrots.]

[7.37. Variants: viss iepriekmintais attiecas viengi uz t sauktajm brvajm biksm, brvajiem dieniem utt. Tau taisni brvs lietas mdz bt paas kvalitatvks.]

[7.38. Vrdncas, nokuvuas labvlg daudzvalodu vid, sk augt un pat vairoties.]

[7.39. Visprgk. Ir pierasts, ka gandrz jebkur vid gans attiecg literatra.]

[7.40. Savvaas grmatas mustangi un to piemroana cilvka vajadzbm. Protams, tas pats par videofailiem utt.]

[7.41. Mustanga princips plak. Piemram, biksm, burvju njim, datoriem, dmoniem, dieniem, jaunm kinofilmm, slimbm, anriem...

Orkniem tikai nepieradinti orkni ir bstami, pieradintie tiek izmantoti. Utt.

Vl viena mustanga paba ie savvaas zirgi savlaik cluies no mjas zirgiem, to ar var lietot.

[7.42. Vl. Mustangs zelis, tikai simboliskaj nozm: pieradints un nepieradints stulbums... Relie zei jau diez vai ir stulbi, tie, iet, tikai nav

pieradinmi glui tpat, k zirgi, un cilvkus tas reizm kaitina.]

[7.43. Pie viena. Vergu darbs nav efektvs, tpc attieksm pret mjdzvniekiem priet uz feodlismu, sagd apstkus, lai viiem btu ar kda patstvga interese un iniciatva. Dertu konkretizt... Kapitlisma elementi: mjdzvnieku pieem algot darb uz laiku. Socilistisk novirze: visus mjdzvniekus mobiliz un iedala konkrtiem cilvkiem un darbiem piemram, peu eranai valsts. Bet odien kantoris man peu eranai atstjis zirgu...

Variants: viss tas pats ar burvestgi atdzvintm, zoomorfiztm lietm.]

[Piezme.

Es, k parasti, mazliet novirzjos no eit dot uzdevuma...)

8. Neparastu pabu pieirana nedzviem objektiem.

Piemram, akmens. Tas izstaro gaismu, ir vienmr silts (nekad neatdziest!), var sal sildt rokas, dara deni saldu un dziedinou, bet pats neizst. Akmens uzsc slimbas. Dod nemirstbu. Akmens vroana iedvesmo rakstt dzeju un zmt utt.

Lk, laba sple fantzijas attstanai.

Brni (un pieauguie) nostjas apl. Vienam iedod roks mksto rotalietu vai bumbiu un paldz mest to kdam citam ar siltiem vrdiem:

Es dvinu jums zanu vai

Jurt, es dvinu tev kazlnu, viam radzii vl nav izaugui, vai

em, Mrt, lielu konfekti, vai

Dvju tev dau savas sirds,

Es dvinu tev vvernu,

T ir stikla bumbia, nesasit to,

Tas ir kaktuss, nesadursties.

Uzdevums. Ierosiniet 10 das sples variantus.

[8.1. Lnks variants, caur korespondenci.

Dators jaut: Vai Js gribat atvrt o failu un prvrsties par vardi?

Pirms trs reizes bez maksas! Princesm pastvga atlaide!]

[8.2. Akmens, kur sagd tev dziedinous zilumus?

Tas ir viens no krakmeu paveidiem.]

[8.3. Jaunks markas stratisks nozmes kaene, ar kuru var notriekt raeti.]

[8.4. Rotau telefons, pa kuru var pazvant uz pasakm vai citm rotau pasaulm.]

[8.5. Priekmetam aizej tur, nezin kur, atnes to, nezin ko mina pieirt neparastas pabas. Piemram, tas sk izskatties pc naktsgaldia un splt krtis, kas da tipa priekmetiem nav raksturgi, nezinu kpc.]

[8.6. Katram gadjumam. Paanalizt aizej tur, nezin kur, atnes to, nezin ko tipa priekmetu pabas no dadm pasakm un varbt vl citm fantzijm.

Vai te var ko dadot, uzlabot, attstt? Vai var iedomties, teiksim, kdu kombinciju vai agregtu no tda tipa lietm? Vai komandu, ja ts ir personas?]

[8.7. Apakuzdevums. Pieirt neparastas pabas masveid izplattiem

priekmetiem.]

[8.8. Skot jau ar tri dekoratvm. Bija tau joks par padomju pulksteni ar dzeguzi, kur divpadsmitos izbrauc eins uz bruumanas un saka: kuk!]

[8.9. Apakuzdevums. Neparastas pabas nevis atseviiem priekmetiem, bet lielm to kopm. Varbt skot ar zinmu to koncentrciju.]

[8.10. Katram priekmetam var uznkt neparasta paba, jmk tikai noert moments.]

9-11. ATDZVINANA.

9. Miruo cilvku, dzvnieku, augu atdzvinana

Piemram:

* Kas btu, ja augmceltos brontozauri?

* Ko vl btu radjis Aleksandrs Pukins, ja nebtu aizgjis no dzves tik tri?

Var atdzvint visas izmiruo dzvnieku sugas un visus cilvkus!

Uzdevums. Ierosiniet dai splei 10 variantus.

[9.1. Pukins uzraksttu lieliskas atmias par Liceju.]

[9.2. Kuras ar interesi lastu pat Lielbritnij, Ckkrp!]

[9.3. Bet varbt ar romnu Idiots (Идиот, или Блажен, кто смолоду был молод) par jaunbas gadu ilzijm.]

[9.4. Romnu uz sava Donuna saraksta bzes. 20. gadsimt tas tiktu daudzkrt ekranizts. Klasika!]

[9.5. Literri apstrdtas folkloras krjumu - anekdotes par Pukinu un ermontovu. Ts tiktu mctas skol.]

(Piezme.

Interesants variants par Pukinu ir Vasilija Midjaina hronofantastiskaj stst Ko dart, Faust? Василий Мидянин Что делать, Фауст?. J.T.)

[9.6. Ja grib atdzvint visas izmiruo dzvnieku sugas, tad, visticamk, bs jatdzvina (jrekonstru) ar visas ekosistmas (vismaz ja negrib visus turt bros vai tamldzgi).

Bet uz doto momentu nevar ts visas izvietot un savietot, ir tikai viena dot Zeme...

Tas, protams, nedrkst bt par rsli, un ir jmekl risinjums. Pagaidm fantzij. Paralls pasaules, daudzremu realitte, vl kaut kda laika paplainana, tlk, kaut vai t pati samazinana un daudzlmeu apdzvojam telpa - utt.

Kur mins vairk ideju?]

[9.7. Ar cilvkiem problma zinm mr pastv. Ja pirmatnjais mednieks nedzvo br un ok, bet normli, tad viam vajag diezgan lielu un dzvniekiem pietiekami bagtu teritoriju.

Un laikam ar kdu saprotamu socilo krtbu.]

[9.8. Nikolajs Fjodorovs, kur pirmais eneriski izvirzja visprjs atdzvinanas ideju (mazliet skat. noda Fjodorova ideja), iet, gribja cilvkus izvietot uz citm plantm. Tdam risinjumam ir ar trkumi.

Kdi? Kur mins vairk?

Tau msdienu zintnes, bet vl jo vairk zintnisks fantastikas (un pa daai ar

citu veidu fantastikas) rcb ir jau vairk ideju kuras vartu kalpot k nkotnes relo ideju aizmeti vai trigeri. Vajag domt!]

[9.9. Bet pieemsim, pasaule bvta t, ka jaunas paralls Zemes atrodas vienmr un jebkur daudzum pc vajadzbas.

Kdas var bt tlks problmas? Teiksim, k apsaimniekot visu kopumu?]

[9.10. Un k nodroint vajadzgs komunikcijas teiksim, cilvkiem, kurus sav starp kas saista, bet kuru dzvesvietas ir uz dadm Zemm, vispr stipri dads viets?

emot vr, ka vienkri savietot visus vien telpas lokus droi vien nevars, jo s saites kopum droi vien veidos tmekli, nevis kaut ko kompaktu. Cilvkam A vajadzgie B un C var bt no stipri dadm vietm utt.]

[9.11. Reiz pasakas beigsies t: ...un dzvo laimgi vl obaltdien, ja nav mirui - vai jau ir augmcluies!]

[9.12. Ja augmceltos brontozauri, tad, starp citu, laikam bs jaizspie deguns. Tie milzu augdji mdz bt ar tendenci labi maitt gaisu.]

[9.13. Kdas pc atdzvinja mafiju divas reizes, un tagad t karo pati ar sevi par

teritoriju.]

[9.14. Pie viena. Divi Putini karo sav starp par sazin ko.

Var iztloties propagandu - k tik visdi Krievija neait pret Krieviju!

Te vartu uzrakstt veselu fantastikas krjumu, pat oti lielu.]

10. Miruo literro personu atdzvinana

- tai skait pasaku varou.

- Gjis boj pasakas persons? Nekas: vajag viu uzzmt, un vi atdzvosies.

Uzdevums.

Izdomjiet turpinjumus pasakm pie nosacjuma, ka pasakas varoi nav gjui

boj.

Piemram, Lapsa neapda Rausti, Ruslans nenogrieza brdu ernomoram [Melnjrim, aunam burvim], Alvas zaldti neizkusa, Oegins divkauj nenonvja enski.

Ierosiniet das sples 10 variantus.

[10.1. Ruslans izdarja otrdi, piekombinja ernomoram vl otru brdu, kura izlaida saknes un ska augt. Tagad divas brdas trauc viena otrai, trauc viam efektvi burties utt. Ar divm brdm vi burties nemk un tagad ir parasts cilvks. K Ruslans veica divu brdu antagonizciju, to vi citiem neatklj. Varbt ka vienkri ko saststja vienai brdai par otru.]

[10.2. Otrdi. Pc kdas versijas, lietu bez maiskm pabm nemaz nav, ir tikai lietas, kuru maisks pabas viena otru blo.]

[10.3. Analoiski, miera stvoklis k ldzsvars starp diviem vai vairkiem

virtuliem laika ceojumiem vai citm hronoopercijm. Viss pasaul ir hronofantastisks, tikai parasti hronofantastisks lietas blo viena otru un veido mums pazstams stabils esambas formas.]

[10.4. Starp citu, btu jpapt, vai aun burvja vrds ernomor patiesb noz-mja Melnjris vai Melnmris.

Vismaz es savulaik krievu radio ststtajam Он с детства мечтал о Черном море - Vi no brnbas sapoja par Melno jru - un tlk bija domts, ka vi tika tur dient armij, - moment pievienoju hororistisko turpinjumu: И вот черный мор пришел - Un, lk, mellais mris atnca.]

[10.5. Protams, ka lapsa neapda Rausti! Raustis sagdja lapsai kpostu, par ko viai nopirkt damo pc sirds patikas.

Vi pat ska domt, vai nepieemt lapsu par miesassargu.]

[10.6. enskis pc tam uzraksta romnu par Jevgeiju Oeginu. Kritii prsvar

uzskata, ka Pukina romns ir labks. enskim viss ir par daudz romantiski, bet

tas jau esot novecojis.]

11. Gleznu un skulptru varou atdzvinana.

Atdzvojas pazstamu mkslinieku gleznu personi: mednieki, strdzinieki, stri, aizkrciei...

Uzdevums.

Nosauciet ievrojamu mkslinieku 10 gleznas un ierosiniet sieta turpinjumu pie nosacjuma, ka personi ir atdzvojuies.

[11.1. Vai js zint, k smjs Dokonda (Mona Liza), kad uzzinja, ko visu audis run par vias mklu?]

[11.2. Atkal divnieks: ja toreiz nebtu dabjis divnieku, tagad varbt nemaz

nebtu atdzvojies (jo nebtu uzgleznots).]

[11.3. Meitene, kura strdja par modeli pie Pikaso: patiesb atdzvojs anekdote...]

[11.4. Mina atdzvint slavena bla portretu, lai beidzot sauktu viu pie tiesas.

Advokts iesniedzis protestu pret piespiedu atdzvinanu.]

[11.5. Tuvkaj laik Institt mins atdzvint cilvku pc viltotas pases. Visi

ar nepacietbu gaida - kas tur iznks?]

[11.6. Ko dabsim, ja gleznotjam ir pozjis karaa dubultnieks?]

[11.7. Vai pc viena dva portreta var, vismaz reizm, atdzvint abus?]

[11.8. Vcij atklts Brma zooparks pc via grmatm, bet ehij Zdeneka

Buriana Nacionlais paleoparks.]

[11.9. Bet varbt pats interesantkais dos parkos ir atdzvojuies kdaini

uzzmtie dzvnieki kuru prototipi stenb ir bijui savdki.

Kdas sekas? Es domju, pla diapazon no sadzves ldz zintnei...]

[11.10. Eksperiments. Ieskumam atdzvina zmjumu, kur viens klekstis ir nepareizs. Tad arvien kdainkus un kdainkus...]

[11.11. Galu gal atdzvina galgi absurdu vai vismaz stipri paradokslu zmjumu, kaut ko tdu, kas dab nevar bt... vai vismaz nevar rasties, ja ar pc tam pastvt kaut k var.]

[11.12. Vl interesantks par Disnejlendu kst jaunais Volta Disneja Animaparks,

kur dzvo pai Disneja animcijas filmu varoi.]

[11.13. Atdzvoans nav garantta pastvgi, t ir atkarga no kdiem laika apstkiem vai tml.]

[11.14. Atdzvoans ne obligti notiek uzreiz, laika distances ir maingas, atkargas no kdiem laika apstkiem vai tml.]

[11.15. Reizm atdzvojas divreiz vai tml., un tad ir jmcs dzvot divos

eksemplros.]

[11.16. Atdzvints erloks Holmss. Bet ldz ar to atdzvojas ar via biogrfija (vi tau nav murgojis par saviem piedzvojumiem, tad jau tas nebtu Holmss). Un tagad London tiem ir bijis Moriartijs... Ptnieki atrod tam arvien vairk liecbu.

Bez Moriartija UN ar Moriartiju. Tas ir viens no pirmajiem piemriem msu dzvei daudzremu realitt!]

[11.17. Jdziens par ldzatdzvoanos. Kas vl atdzvojas vai realizjas pie dot

persona/objekta atdzvoans.]

[11.18. Atdzvojas virkne zintniski fantastisko gleznu par nkotni.]

[11.19. piemra iedvesmoti, mina gleznot nkotni masveid ja nu pc

atdzvinanas akcijas nkotne iestjas prieklaicgi? Interesanti paskatties!]

[11.20. Jautjums: pie kdiem nosacjumiem kas tds tiem vartu notikt?]

[11.21. Vai var nkotni dabt iteratv ce, daudzkrt gleznojot un atdzvinot, t

pakpeniski tuvinoties relajai nkotnei?]

[11.22. Vai var dabt vairkas dadas nkotnes?]

[11.23. Dab kdus elementus, iedgus, pie tam [no] dadm nkotnm.

K tdas iespjas vartu lietot?]

[11.24. Nkotnes mdz uzzmt, lai ts izmintu.]

[11.25. Jdziens par pagaidu nkotni.]

[11.26. Simetriski tam: pagtnes izminana, pagaidu pagtne?]

[11.27. Visvairk uz Rafala Atnu skolas bzes tiek rpgi un uzmangi gatavots sengrieu filozofu simpozijs.]

[11.28. Aristotelis ticies ar Galileju. Kas vl piedaljs, nav zinms. Tikans

noritja negaidti draudzg un konstruktv atmosfr.]

[11.29. Riards III, atdzvints pc kda laimgi atrasta rel portreta, ir ticies ar

savu falsificto portretu. Abi noskaidrojui attiecbas - un pc tam izsludinjui

lielu naudas balvu tam, kur dabs rok virkni XV-XVI gs. angu vsturnieku un dau citu darbinieku portretu. ekspru abi Riardi vienojuies neaiztikt, jo vi

dotaj gadjum nav zinjis, ko dara. Un, ja neskaita to, ka attlota ne st

persona, luga ir tiem enila.]

[11.30. Svtbilu konference/koncils. oti svings paskums bez teoloiskiem strdiem un kautiiem.]

[11.31. Viena pc otras notiek dinastiju konferences par to vsturisko pieredzi.]

[11.32. Tuvkaj laik paredzts pirmais pu un pu zmtju kongress.]

[11.33. Pelnruu salidojums no dadiem avotiem. Tai skait ir avoti, kuri pc motviem. Pelnruu klubs, kur vias mdz pastvgi dalties pieredz. Tai skait, mainties receptm.]

[11.34. Ko saka Pelnruu biedrbas analtii par s kategorijas, bet tagad jau kopienas, prstvju darboanos dados laikos un dados kontekstos, tai skait pat datorizt vid, un par attstbu vstures gait.]

[11.35. Ar ms varbt varam saldzint dadas Pelnrutes - plus ldzdarbojoos personus. Piemram, arla Perro, Boenas emcovas, Frantieka Pavleka - ehu 1973. gada filma Trs rieksti Pelnrutei, Jevgeija varca - skat. ar 1947. gada krievu filmu Pelnrute, Vladislava Krapivina - skat. ar 2001. gada krievu filmu Vl viena pasaka par Pelnruti, Jozefa Ladas no Jautrajm (Agrnajm) pasakm - tur darbojas stalts jauneklis Pelnruis - un daudzas, daudzas citas.

Un varbt varam iedomties Pelnruu klubu...]

[11.36. Vai realitte saprats enila novatora zmto gleznu?]

[11.37. Institt realizta pirm atdzvinana pc skiu jeb uzmetumu summas.]

[11.38. Prognoz, ka pc gadiem piecdesmit vars atdzvint pat pc miglas bildm un piktogrammm.

Kpc, kdi nosacjumi btu vajadzgi, lai t notiktu?]

[11.39. Atdzvinana pc paraksta.]

[11.40. Atdzvinoie spogui. Te gan ir neplnotu atdzvinanu risks.]

[11.41. Spoguezer ielaida vienu zosi, tagad tur ir daudz.]

[11.42. Cku gleznotjs ferm...]

[11.43. Bet tas ir labi dotais ruksis netiek nokauts neatgriezeniski, kauana sagd ne vairk nepatikanu, k mums vizte pie zobrsta.]

[11.44. Daus saretus miskos procesus ir grti realizt pa tieo. Lai tie

notiktu, kvalifictam miim vajag tos vispirms nosapot un pc tam no sapiem

atdzvint (realizt).]

[11.45. Variants: ar sapu paldzbu realiz tdus miskos procesus, kuri citdi

nemaz nav iespjami. Lai gan to gatavie rezultti realitt pastvt var.]

[11.46. Rokasgrmata par dabas likumu apieanu ar sapu paldzbu.

Analoiski, ar gleznu paldzbu. Kreatv inenierija.]

[11.47. Skol visiem iemca elementrs prasmes, k tri uzzmt savu portretu

iespjamai atdzvinanai. Jo vai maz kas var gadties. Jums vajag, piemram, rezervi. Vai pabt divos eksemplros...]

[11.48. Bstams ekspedcijs nereti piedals profesionls zmtjs.]

[11.49. Atdzvojies pats paldzi citam! Daudzi no atdzvintajiem mina,

specilistiem paldzot, pc atmias zmt sev pazstamu cilvku portretus.]

[11.50. Attsts ar tdiem gadjumiem domt tehnika. Konkrtk?]

[11.51. Pc principa cer atdzvint VISUS.

Ne vienmr iznks viens pret vienu, daus, piemram, iznks atdzvint dubultgi. Bet tas tau ir labk k nevienu reizi!...]

[11.52. Bez tam bs diezgan liels sektors no tiem, kuri pirmaj realitt nemaz nav bijui k, piemram, Holmss. Lk, to var saukt par paplainto realitti!]

[11.53. Iespjams, turpmk cilvce pastvgi vars izvlties, ko no virtualittes atdzvint. Acmredzot bs ar zintne par virtualittes atdzvinanu un adaptciju. Iespjams, tiks lietota daudzremu realitte.]

[11.54. Atdzvojas dvains ms no maklints. Tas faktors, kas atdzvina, bija aiz

prpratuma noturjis viu par skulptru.]

12. Maint ierasts attiecbas starp pasakas varoiem.

Atgdinsim das situcijas: ldaka dzied pudziesmu; drosirdgais zais; gvais lauva; "Tur nimeita ieslodzta, Tai kalpo vilks un zvru svta".

Uzdevums.

Izdomjiet pasaku ar du neticamu sietu: Lapsa kuvusi par vientiesgko btni me, kuru mna visi zvri.

[12.1. Varbt via dzvo no t, ka mna medniekus, kuri ir vl vientiesgki?

Un vispr, me gaidt gaida medniekus, lai vartu no viiem ko izkrpt.

Asks variants: viltgie mea iemtnieki regulri nk apmaukt pilstniekus.

Reizm, it pai jaunkie dli, aizbg me, lai tur mctos viltbu.

Iespjams, ka ar vii trenjas uz medniekiem.]

[12.2. Parcili gvs lauva: baids tikai no drosirdgiem zaiem.]

[12.3. Ldzgu gadjumu ir daudz. Pasakains dabas ptnieks - vai spiegs? - sastda tabulu, kur no kura baids. Tlk jau var domt par praktiskiem

pielietojumiem.]

[12.4. Zai, kuri baids st vilkus, bet reizm rkrtas apstkos tomr to paveic.

Vl vairk: princip jebkur var st/pieveikt jebkuru, tikai iem variantiem ir oti dadas varbtbas.]

[12.5. Piezme. Viens no mazkajiem kau dzimtas prstvjiem, frikas melnepu

kais jeb skudru teris, ir dgs mednieks, 2/3 uzbrukumu ir veiksmgi. Prsvar prtiek no skiem dzvniekiem, no grauzjiem, ar sieniem un siseiem.

Tau var pieveikt ar par sevi ievrojami lielkus zvrus, k zaus vai antilopnus.

Bet sani (bumei) ticot, ka vi var pieveikt ar irafi...]

[12.6. Variants: spargais katis o ticjumu attaisno - lai neliktu cilvkiem vilties.

Dzvnieki, kuriem daas spjas var bt atkargas no tautas ticjumiem.]

[12.7. Vilku barvedis krtjo reizi brdina savjos: tikai neielaisties nekds darans ar Sarkangalvti!

Tikldz me pards Sarkangalvte, t rgts pieredzes mctie vilki laias laps.

Ja kdam vilkam noteikti vajag palikt ai apvid, tad vi parasti cenas uzmangi

noskaidrot, vai Sarkangalvte oreiz nes prdzius vecmmiai, vai varbt, par laimi, n.]

[12.8. Dramatiskk: Sarkano aperonu vienbas Franu revolcijas laik (?) tra meus no vilkiem... pai nedomjot par tlkajm ekoloiskajm sekm.]

[12.9. Rtis un septias Sniegbalttes, visas vien laik.]

[12.10. Princis sapo apprect kdu Pelnruti - tau nabagu balls viu nelai

iek! Ldz reiz via krustmte feja (...)]

[12.11. K man iet? K pasak: tikko gribu noert vardi - ek, atkal princese!]

[12.12. Vi strd varu ceh par buotju: via pienkums ir uzmant, lai varu

produkcij nenonk kda princese.

Mdz bt ar sareti gadjumi kad izdodas princesi no vardes izbuot tikai kd

devtaj gjien.]

[12.13. Naturlists, k Brms, apraksta, kur reion ko no k var izbuot.

Un ai jom joprojm laiku pa laikam notiek negaidti atkljumi.]

[12.14. Fantastisk kriptozooloija: nezinmie vai pat mtiskie dzvnieki nav atklti tpc, ka tie vl nav izbuoti no citiem dzvniekiem, bet patstvg veid uzturties tie praktiski nemdz.]

[12.15. Vai ar: patstvg veid tie ir izmirui, jo diez ko nav piemroti esoajai ekoloijai.]

[12.16. Jau senos laikos varja izmelot vilku no mea. Ko prasmgs melotjs var

paveikt odien?]

[12.17. Pieemsim, ka ir iespjams kdu laiciu braukt ar uzmelotu manu...]

[12.18. Ragana tur torn ieslodztu noburtu princesi, viu atbrvos tas, kur uzmi-ns, kura t ir. Vl nevienam nav laimjies apjaust, ka princese ir pats tornis.]

[12.19. Variants: pilsta, kur daa no bvm, izklaides parkus ieskaitot, ir prvrstas princeses u.tml. Izklaides parki var bt dad interesantuma pakp,

tas var bt atkargs no skotnjm princeses spjm un rakstura.]

[12.20. Pie viena. Kad nav ldzeku iegt zvrus zoodrzam, to viet uz maim darbojas prvrsti zoologi.]

[12.21. Vai cirk, un tas ir viens no ceiem, k attstt cirka mkslu. pao zvru

jeb pilotu izstrdts prasmes nereti var tlk premt ar parastie zvri.]

[12.22. Variants: princese ir pati pilsta/pilstia. To nolaupjui kolonisti, lai vartu jaun viet, teiksim, kaut kur prrij, bez lielm plm dibint jaunu

apdzvotu vietu. Tdas spjas, lk, mdz bt princesm!]

[12.23. Apakvariants: kosmosa stacija. Un vispr, kosmisks tehnoloijas prsvar balsts uz prvrstm brvprtgm vai nolauptm princesm.]

[12.24. Piezme. Patiesb tda prasme var bt (vismaz) divs das: pati

prvrans un zint, par ko jprvras, tas ir, przint pau, piemram, kosmisko tehnoloiju. Te ar var iznkt dadas kombincijas...]

[12.25. Greizs tehnikas (modeu vai attiecgo dokumentlo filmu) izstdes, demonstrcijas: par ko tik visu ir prvrtuies nesekmgi studenti...]

[12.26. Negaidti tiek atburtas pirms desmit, simt... pat tksto gadiem noburtas

princeses. Dinastiski sarejumi, ja tm pc tiesas un taisnbas tagad btu

jmanto tronis. Apakvariants: princeses taisni tpc bija noliktas depozt, lai pie gadjuma vartu taist tdas intrigas.]

[12.27. Dinastijas dokers: parasti ne uz ko nepretend un liets neiejaucas, bet tiek turts un oti ilgi tdam gadjumam, ja pki pards nevlams mantinieks no malas. Dokeram tiesbas uz troni parasti ir lielkas, vi prtrumpo jauno pretendentu un pc tam atsaks no troa par labu tam, kam

vajag. Vai paliek tron nominli, bet patiesb valda tas, ko vajag.

...Te bija idealizcija, ka visi bezgala stingri turas pie noteikumiem. stenb jau t,

protams, nebtu.]

[12.28. Dinastijas depozts.]

[12.29. Ca par stratiski svargu objektu: par pili, kur gu apburta princese,

kuru pie gadjuma vars izmantot savm kombincijm.]

[12.30. Prskats par politiskajiem resursiem, tai skait apburtm princesm.]

[12.31. Princese reizm pamostas un tad aizmieg atkal. Patiesb via pa kluso ir iemcjusies o lietu regult un izmantot pati savm kombincijm.]

[12.32. Apburt civilizcija. Kas ir jskpsta, lai t atkal nktu dzv, to gan nezinu.]

[12.33. Skpstana k arheologiem raksturga procedra, to mca augstskols vai tiei ekspedcijs. J, ir gadjumi, kad izrakumi ir tikui atdzvinti!

Varbt fiziski t nav vienmr tiei skpstana, bet t ir iesaukts.]

[12.34. Apburtais likums: stsies spk pc simt gadiem, ja kds iedomsies/sps to... noskpstt...]

[12.35. Jurisprudence - un k to studt - ja ir pilns ar apburtiem likumiem, kuri var stties spk pie dadiem vsturiskiem nosacjumiem. Piemram, ja kds varonis o likumu atbur. Vai atkargi no kdiem apstkiem, k dzvniekam ziemas gu no gaisa temperatras.]

[12.36. Hronojuridisks disciplnas, virtulo tiesbu joma utt.: mums jmcs par likumiem, kuri var tikt pieemti, varbt pat pc gadsimtiem. Dakrt zinm kad, kur gad. Citreiz to nezinm pat aptuveni, var iet va pilngi negaidti. Bet mums ir jbt gataviem.]

[12.37. Minjums uztaist dinastij haosu, masveid sajaucot princeses, tas ir, prsvieot ts ar laika manm uz citiem laikmetiem un paaudzm.

Var aprakstt, k kura iedzvojas cit laik. Apakvariants: ne vienmr nonk vien laik viena princese, dakrt gads, ka vairkas vai neviena.]

[12.38. Ideju var attstt tlk, pat uzrakstt hronoklasmts dinastijas vsturi.]

[12.39. Vai nebtu jauks ptniecbas priekmets: enealoija ar hronoklasmiem?]

[12.40. Nezinmas dabas laika mana: reizi pa reizei vienkri notiek, ka tai vai

cit enealoij kaut kas mains - piemram, prvietojas laik.]

[12.41. Pie viena. Laika manas marka/paveids, kas taisa tiei tda tipa mikus, k tikko mintais ar princesm, - un nevis vienkri prvieto vienu lietu no viena punkta uz otru punktu/momentu laik.]

[12.42. Dertu izdomt vl kdus laika manas paveidus - tas ir, tai elementro

operciju veidus (ierast vienkr laika ceojuma, vienkr prvietojuma viet).

Piemram, laika mana, kura darbojas t, ka tevi cikliski prvieto turp un atpaka,

vai nu tu to gribi, vai n. Vai laika savienotjs, kad tu atrodies reiz divos laika momentos.]

[12.43. Vai tomr os operciju veidus var izvlties. Remi/programmas laika manm.]

[12.44. Laik prvietojas ne vien pati laika mana to var ar atsevii emts klois/bloks/ierce, ar kuru to iesldz, izsldz un regul distanci. Ttad laika ceojumi, kuru regulcija pati ceo laik atsevii. Tlk jizdom kda situcija, varbt ar papildnosacjumiem, kur ar o efektu vartu ko dart.]

[12.45. Visprinm: izkaista/saliekama laika mana, kuras komponenti ne

vienmr ir visi kop. Ko jaunu varam iegt d gadjum - piemram, ja laika manas komponenti pai var ceot laik samr neatkargi viens no otra.]

[12.46. Laika manas, kuras mdz aizlient cita citai kdus blokus vai kdas spjas. Bira vai tirgus dadm laika ceoanas spjm.]

[12.47. Laika manas var kop veidot vl citu laika manu k ts komponenti. Ar, paas atrazdams dads viets un laikos. Var ceot/nogdt ceotju katra daa savdk, bet viss kop atkal savdk. Vienu laika manu lieto reiz dadi ceotji dadiem ceojumiem. Vai pat... viens un tas pats ceotjs dadiem?

Laika mana k hierarhiska (fraktla?) sistma. Sniedzamba dotajam ceotjam - ko no visas laika manas vi var lietot.]

[12.48. Laika manu grupu evolcija, atkljas arvien jaunas laika ceoanas un citu hronooperciju iespjas.]

[12.49. Ne-tikai-laika manas; to (elementrs) opercijas skar ne tikai laiku.]

[12.50. Mekljam princesi, kas var bt par laika manu. Ar ts paldzbu ceojam laik, tur mekljam citu princesi, kura var bt par citdu laika manu. Utt.]

[12.51. Kas notiek, kad viena laika mana paliek greizsirdga uz otru?]

[12.52. Mekljot izredzto princesi. Izredzt bs t, ar kuru tev saskans laika ceojumu (vai citu hronooperciju) tipi.

Starp citu, saskant ne obligti nozm bt burtiski viendam.]

[12.53. Odrijas Nifenegeres romn Laika ceotja sieva vi un via tiekas laik haotiski - jo via laik neceo, bet vi slimbas d ceo ne pc savas gribas un haotiski.

Bet pieemsim, ka tdu cilvku ir daudz, varbt pat k biezs. Kdas jaunas problmas un, galvenais, kdas jaunas iespjas ldz ar to rastos? Varbt vii var viens otram k paldzt? Ja jau viu ir daudz, tad ar saskrienas, tiekas vii laikam diezgan biei?...

K var iedomties veselu kopienu no tdiem ceotjiem?

Bet varbt pat veselu civilizciju?]

[12.54. Laika mana, ldzga internetam: sava ceojuma vai citas hronoopercijas parametrus un komponentus izvlies un maini pc vajadzbas. Laika manas k atsevia objekta nemaz nav, ir, t teikt, globalizts laika ceoanas iespju kopums. Un, protams, ne tikai ceoanai, bet ar citm hronoopercijm.]

[Piezme. Te rakstju t steidzgi un haotiski, daudzas idejas no laika manu

bloka palika neprdomtas, vl krtgi neizfantaztas.]

[12.55. Hrakls cns ar hidru, kurai nocirsts galvas viet tlt uzaug vairkas jaunas. Alternatvs risinjums: crt un crt, un crt, kamr tur paliek cnties

nespjgs galvu mudeklis. Ldzinjiem varoiem vienkri bija trcis pacietbas...

Ideja vismaz daji pieder manam darbabiedram Viktoram.]

[12.56. Bet tlk var pieradint un drest. Starp citu, kdas ir patnbas, kdas

priekrocbas un kdi trkumi, dresjot btni ar daudz galvm?]

[12.57. Ekstremls variants, varbt industrils: burvju dators, kura elementi ir milzgs daudzums mikroskopisku hidru galvu/daudzgalvaino hidru. Var

reenerties un papildinties.]

[12.58. Pis, kuram vari cirst galvas, cik gribi, smadzenes viam vienalga ir

ast.]

[12.59. Pi, kuri mdz nomest asti - k irzakas. Tiei pu astes ar tiek med-

tas - k delikateses. Lai gan ne jau visas ir gargas, vismaz ne katrai gaumei.]

[12.60. Pis, kuram smadzenes ir ast, mdz nomest galvu. Tau plaka publika to nezin, un bruinieks diezgan droi var lielties. Vismaz kamr kds nesk brnties, ka trofejs redz jau otru galvu/fizionomiju no t paa pa.]

[12.61. Mutis atrod, k paam izaudzt jaunbas bolus. Bet gudrie bri, protams, jau iepriek zina, ka tas nav iespjams...]

[12.62. Kvestu ptniecbas institt ir problmu laboratorija, kur pt iespjamos alternatvos risinjumus kad stenb kvests nebija vajadzgs vai vismaz nebija labkais risinjums. Piemram, kad uguni vai, k iepriekj piemr, jaunbas

bolus varja iegt pats un nevis meklt.

Ptjumu rezultti gan nereti izsauc negatvu reakciju standarta pasaku varou vai

citu kvestu piekritju aprinds.]

[12.63. imen dzimst/aug tikai gudrie - bet pasak tda vienpusba ir trkums. Nolemj to labot farmaceitiski. Burvis (?) mekl tdas zles (variants: tdas burvestbas), lai beidzot piedzimtu mutis.]

[12.64. Problma ir t, ka vii tur no muiem nek nesaprot.

Un var, piemram, gadties, ka mua viet dab paapzingu mui.]

[12.65. Pasaku gadatirgus. Starp citu, kda firma piedv pasakm muus.]

[12.66. Muu skola? iet, tas var bt interesanti.]

[12.67. Ella un vias draugi, redzot, kas notiek visapkrt, nolemj doties uz

Smaragda pilstu. Lai iedotu politiim Gudvinam smadzenes, sirdi un drosmi!

Vai ar aizsttu viu mjs.]

[12.68. Pasak gan saimnieka dls, gan kalpa dls (vai, teiksim, mtes meita un pameita, ja ar pret otro pamte izturas neadekvti) mk strdt. Tau katram ir savas priekrocbas - no bagtks un no grtks dzves. (Kdas?) Un abi sadarbojas!]

[12.69. Pasak priniem/princesm taisni iesaka draudzties ar cilvkiem no dadiem socilajiem sliem. Varianti: to iesaka imene vai pat visprja

tradcija; tdu padomu dod feja vai cita pasaku btne.]

[12.70. Variants: draudzba ar cilvkiem no citm pasaulm. Ar personiem no

dadm pasakm. Ar lastjiem, ja izdodas atrast kdu piemrotu.]

[12.71. Draudzba starp dadu ststu/pasaku varoiem, kura izveidojusies,

pateicoties lastjam.]

[12.72. Vstules no pasakas uz pasaku. Ko raksttu Sprdtis Pelnrutei utt.]

[12.73. Pie viena. Pie mums piestja/nolaids liels kuis no citas pasakas.]

[12.74. Spiegs no vienas pasakas cit. Lai nozagtu vai nokoptu kdus s pasakas artefaktus vai vispr brnumus. Variants: lai nospiegotu kdu gudrbu, jo katr pasak ir sava gudrba.]

[12.75. Pasak aicina palg personu no citas pasakas, visbiek varoni vai

aundari, tau ne vienmr, dakrt aicina pat palgdarbos. Varianti: nevis no citas pasakas, bet no lastju aprindm. Vai no pasaku skolas, parasti no izlaiduma

klases, kur vl tikai izvlas savu amplu.]

[12.76. Specializcija spoks, kas baida citus spokus.]

[12.77. Pasak nonk literatras kritiis un atrod tur darbu. Vi strd par

realittes kritii. Reizm via darbs realitti ietekm.]

[12.78. Studentu draudzba pasaku skol: viens ir no varou fakulttes, otrs no

literatras kritiu fakulttes. K t vlk var ietekmt viu profesionlo darbbu?]

[12.79. Meitene no pelnruu grupas apprec puisi no kritiiem. Bs pasakaini

brni. Vai tvs tos vlk kritizs?

Vai varbt vi taisni sps viiem labk paldzt? Teiksim, iemcs labk domt?]

[12.80. Es ar savu draugu cku no dzvnieku pasaku fakulttes...]

[12.81. J, to skum minto lapsu ms ar pazstam. Pirmaj kurs viam gja grti, bet ms, jo pai mans draugs, kur iet tai pa fakultt, spjm viam paldzt. Un tagad vi pamazm pieemas prt un viltb.]

[12.82. Es mcos joku pasaku fakultt un esmu apmierints. Nesen, piemram,

sekmgi noliku prbaudjumu, k atkrkt atpaka to, ko esi iemcjies.]

[12.83. Pasaka ir t pati, tau tiek uztverta... notiek katru reizi par jaunu. Zinma pretruna, manuprt, visai raksturga pasakm un daudziem citiem ststiem.

Kdi secinjumi, kdas tlks fantzijas?]

[12.84. Piemram.

Visas reizes nav burtiski viendas, t tikai mums cenas rdt (t saukts etalonpasakas).

Vl vairk, pasaku varoi nereti mdz paeksperimentt, lai oreiz ko pamaintu vai vismaz izmintu.

Pasaka ir k darbs, kur tomr nav burtiski visas dienas... tas ir, reizes viendas.]

13. Metafora.

Metafora ir viena objekta (pardbas) pabu prneana uz citu, balstoties uz abiem kopgu iezmi. Piemram, viu alas, auksts skatiens.

Lk, fragments, kas sastv no vienm viengm metaform.

На нити праздного веселья

Низал он хитрою рукой

Прозрачной лести ожерелье

И четки мудрости златой.

А. С. Пушкин

Kur fontns irdz starp akmens sienm

Un lauru laps lses viz,

Ar vrsmu prlm sens diens

Ir hanus dzejnieks priecjis.

Uz skao svtku lksmes stgas

Ar veiklu roku vra tas

Gan glaimu krelles caurspdgs,

Gan smags zelta gudrbas.

Bij Krimai mi Saadi dli,

Un tlab nebrnieties vis,

Ka dziesminieks ar savu kvli

Bahisaraju apbris.

Vi noststus un teiksmas klja

K Erevnas pakljus

Un hanu dzres kuplinja,

Lai viesus nemc drmums kluss.

Un tomr austrumnieku dzej,

Lai cik t dairunga iet,

Ms tdu spku neuzejam,

Ar kdu sirdis prot mums siet

Tas sprnotais un gudrais dzejnieks,

Ko izaukljis teiksmu krasts,

Kur vri briesmm acs smejas

Un sievas zied k hrijas.

1828.

Aleksandrs Pukins

Atdzejojusi rija Elksne \\ Pukins. Kopoti raksti, 2.sjums.

(Saadi slavens viduslaiku Austrumu dzejnieks. J.T.)

Uzdevums.

Nosauciet metaforas un paldziet brnus paskaidrot, kdas pabas uz ko ir

prnestas.

Mksts raksturs. Vaigi svilst. Nogrimis divniekos (eit divnieks neapmierinoa atzme skol pc piecu ballu sistmas. Vcij gan otrdi, divnieks bija otra labk atzme. J.T.) Turt ea cimdos - Держать в ежовых рукавицах. Kuvis za no dusmm. Trauda muskui. Dzelzs raksturs. Bronzas augums.

[13.1. Zied k kaut kas vidjs starp hriju un friju.

T, protams, ir metafora, stenb ir daudz nopietnk.]

[13.2. Antimetafora? Es domju, lietot burtisks nozmes prnesto viet.]

[13.3. Dabt bronzas augumu vrda burtisk nozm. Tikai atcerieties, ka bs jd var un alva, lai sevi uzturtu form.

Varbt tpc bronzas augumi senatn pai neieviess. Vara un alvas atradnes nemdza bt blakus, un bronzas izgatavoana parasti bija visai atkarga no tirdzniecbas vai citdas piegdes.]

[13.4. Pieemsim, ka realizjas skandinvu (ar eltu un anglosaku) kennings.

T ir tda metaforu de. Piemram, kauja - zobenu vtra, asinis - zobena dens, kuis la briedis. Un tlk: sieviete la brieu zemes liesmu liepa. Jo: la

briedis ir kuis, kuu zeme ir jra, jras liesma ir zelts, zelta liepa ir sieviete.

Tau nav prsteigums, ja, kenningam stenojoties dzv, smagnj realitte ne

vienmr perfekti tiek ldzi potiskajai iztlei. Un tad reizm var redzt visdus brnumus...

Varbt kenningu atburana ir paa specialitte, pie tam ne no vieglkajm.]

[13.5. Vl variants. Metaforiskumu izmanto lietu slpanai, maskanai, vienkri glabanai. Pamini uzmint, ka tavs kaimi kontraband ved bronzu, kuru, pc potiskiem likumiem noburtu, vi slpj pats sav augum...

Vai, piemram, par muitniekiem aicins dzejniekus?]

[13.6. Kdi vl vartu bt metaforiskuma izmantoanas veidi td gar?]

[13.7. Metaforu banka, pabas var prskaitt no konta uz kontu, un prskaitjums piepilds realitt.]

14. Dodiet bildei jaunu nosaukumu.

Brnam rda daudz sietisku bildu, atkltu vai pazstamu autoru darbu

reprodukciju un ldz dot tm jaunus nosaukumus.

Saldziniet, kur nosaucis labk: brns vai mkslinieks.

Nosaukumam pamat var bt siets, noskaa, dzika jga utt.

Uzdevums. Izdomjiet 10 jaunus nosaukumus pazstamm gleznm.

14.1. Brnam parda Rgu un ldz izdomt jaunu Rgu.

Labks idejas pc tam apkopo un realiz. Rga nekad nebs gatava!

14.2. Bet realitt... Ko jaunu Rg var vienkri izdomt (ne jau vienmr vajag

smagas bves un kapitlieguldjumus). Variantus, dados veidos un mrogos!

14.3. Kas labs Rg jau ir ticis un tiek izdomts?

14.4. Bet citur? Jsu pilst (ja t nav Rga) vai apvid?

15. Fantastiska apvienoana.

Fantastisku ideju var dabt, kombinjot divu triju objektu pabas vai sastvdaas. Piemram, zivs + cilvks = nra, zirgs + cilvks = kentaurs.

Kas ir sirnas?

Viens un tas pats objektu pris var dot dadas idejas atkarb no savienojamajm pabm.

Uzdevums.

Izdomjiet 10 piemrus dadu relu btu pabu negaidtam savienojumam.

[15.1. Cilvks smde - piemrs attsttai profesionlajai specializcijai. Senatn

bijis oti vrtgs, par tdiem meistariem ir pat karojui. Dai specilisti uzskata, ka

Trojas kar stenb ir bijusi ca par cilvku smdi vai vairkiem - un tikai vlk

epos tas ir prveidojies par daio Helnu.]

[15.2. Untanktelle (no vcu valodas) ausmgs briesmonis, kur izliekas par

degvielas uzpildes staciju, bet pc tam pazd ar visiem klientiem. Cilvkus gan

ned, tau izsvie tos lauk aplauptus plikus, reizm pat tksto kilometrus no nolaupanas vietas.]

[15.3. Cilvks viesulis jeb tornadro.

Reizm it k redzts, ka vairojas daloties no viena viesua iznk divi. Tau nav zinms, vai tur jau skum nebija divi sapakoti kop. Tornadana prasa milzgu daudzumu enerijas, tau nav novrots, ka viesucilvki btu pai rijgi. Varbt ka viesua form vii eneriju taisni uzem. Vienmr bijui mazskaitlgi un vairjuies no dalbas kar vai politik. Tomr virkn supervarou no leendm ptnieki atpazst tiei tornadro. Tradicionli dzvojot starp citiem cilvkiem, slpj savas spjas, tau mdz palaikam nozust, lai tornadtu vai varbt lai uzemtu lielku daudzumu enerijas. Viens tornadro var darbint nelielu elektrostaciju. Rakstur

aukstasingi, citdi jau eneriju nenovaldsi.

Maz ptti, un ir iespjamas vl citas versijas par tornadro.]

[15.4. Cilvks prpratums - t sum sauc tos, kuru pastvana vai darbba ir pretrun kdiem dabas vai loikas likumiem, piemram, izslgt tre likumam.

Neesmu prliecints, vai es pats nepiederu pie s pasugas.]

[15.5. Cilvks dens. Var gandrz visur iefiltrties, daudz ko izdint utt.

Vai pastv ar citdi saprtg dens veidi, pagaidm nav zinms.]

[15.6. Kontakts starp civilizcijm tikai ne kosmos, bet oken. Kur sastv no

dadiem deiem, un daa no tiem ir saprtgi.

J, un kas tur iznks kosmosa kuu viet?]

[15.7. Goskudra (goskruzda). No govs tai ir gandrz viss bet no skudrm

sabiedrisk organizcija un sias-antenas. Ko un k ie dzvnieki var bvt, par

to te neizteikos. Ja prrijs bizou viet dzvotu goskudras tas ir, goskudru bari/pi -, tad Ziemeamerikas indii paliktu nepakauti...

Vl atzmu, ka goskruzdu bara karaliene kzu laik mdz lidot, bet pc tam dj

olas. Tau laikam skudru tei var dzimt ar zdtjiem parast krtb.]

[15.8. Goskudru pznis vai cita fortifikcija un ts sturmana.]

[15.9. Mmikrioterijs zvrs, kur var premt pabas vai vismaz izskatu no citiem zvriem. Tpc oti grti atpazstams. Biek iekrt uz to, ka nav pareizi prmis kaut ko no zvru paradumiem un reizm izturas tai vai cit veid neadekvti... Tlk, mmikrioteriju medbas tikai te jem vr, ka vii mdz tlot ar medniekus, briem pat diezgan veiksmgi.]

[15.10. Dadi kentaurizcijas veidi un pakpes. Skot jau ar tdu, kur zviedz un varbt ir izturgs skriean, bet citdi ir k cilvks.]

[15.11. Prdoan kentaura komplekts no dadm pabm, kuras pircjs var

tlk piemrot sev pc vajadzbas.]

[15.12. pabu salons, uzlaikot pabu.]

Piezme. Vispr jau s fantzijas varbt bija mazliet garm dotajam uzdevumam... lai gan tas ir strdgs jautjums.

16. Fantastiska dalana.

Atcerieties lielisk romna Divpadsmit krslu sietu vai Mihaila Svetlova pasaku

par cilvku uzvrd Rublis (Krievu un savulaik ar padomju nauda, rublis=100 kapeikas. J.T.), kur nokrita no piecpadsmit stva un sadaljs desmit

griveikos (desmitkapeiks J.T.). Katram griveikam bija savs liktenis. Vienu

izmainja kapeiks, otrs kuva par lielu prieknieku un izskatjs svargks par rubli,

treais ska vairoties...

Uzdevums.

Izdomjiet ar js pasaku ar ldzgu sietu. Piemram, apelsns sadaljs

[patstvgs] daivis, grants pabira 365 sklis (ikvien grant ir tiei 365

sklias, ticiet man), bri ziri no vienas pksts un to liktei.

[16.1. Cilvks, kur var sadaloties veidot veselu futbola komandu.]

[16.2. Variants: katrreiz savdku.]

[16.3. Daa novrojamo cilvku patiesb ir citu cilvku komponenti.]

[16.4. Dievi vai dmoni dzvo starp mums, tikai parasti dekompont, dalt veid.

Tau reizm, piemram, muas var apvienoties kd mupavlniek vai mazk

mumonstr.]

[16.5. Varbt lieta ir vl plastiskka var, dadi apvienojoties, rasties ar tdi

cilvki utt., kuri agrk nav bijui.

Vai prdaloties, tas ir, daloties un apvienojoties.]

[16.6. Ttad: dievi, dmoni vai tml. var mainties prorganizjoties.

Interesanti btu saldzint ar to, k mainjs relaj vstur... priekstati, protams.]

[16.7. Dai apgalvo, ka cilvks ir tikai starpposms dalans proces no bagtbas

dieva ldz zelta montm vai stieniem.]

[16.8. Cilvki vienkri vairojas daloties/kopjoties. Skum ir btb identiski, pc tam arvien vairk atiras.]

[16.9. Nemirstba, ldzga k msu realitt vieniem: nves viet parasti notiek dalans.]

[16.10. Ja kds iet boj, bet nesen ir daljies, tad ir iespjams viu bez lieliem zaudjumiem restaurt, atkalizdalt no via gandrz-dubultnieka. Vlams tomr, lai btu papildinanai informcija par via atsevis dzves laiku.]

[16.11. Dzimtas vstur ir aizmirsts, kur no radiem dzimis tikai parastaj, bet kur dalans ce.]

[16.12. Kad pagjis daudz laika, radi mdz tomr sapulcties un mint saldzint savas atmias, lai noskaidrotu, kur k ir clies un cik reizes.

Tomr krtbai ir jbt, lai gan ikdienas dzv tas diez ko vajadzgs nav.]

[16.13. Vecs vrs sadals vairkos jaunieos, gadu summai paliekot nemaingai.

Iespjams ar otrdais process.]

[16.14. 30-gadgais sadals divos cilvkos, kuriem ir 50 un mnus 20 gadu... Bet

tlk vl jizdom, k tas ir.]

[16.15. Vl no matemtikas. Mnus-20-gadgais sadals par -30 un 10. K to interprett? No nek uzrodas 10-gadnieks, pateicoties kdam nezinmam ar mnus 20 gadiem? Bet varbt zinmam piemram, tam no iepriekj punkta, kur rads no 30-gadnieka?]

[16.16. K o ideju attstt tlk?]

[16.17. Vecs vrs sadals vairkos vros, kuri atbilst viam paam dados vecumposmos. Teiksim, 70-gadgais 60-gadniek, 50, 40, 30, 20, 10.]

[16.18. Vrs sadals divos vrieos un sieviet. Pc genderisk ldia nezdambas likuma - summ vienmr jbt plus vienam vrietim.

Attiecgi, ja dekomponjas dma plus vienai sievietei. Ja vesela cilvku kopa...]

[16.19. Nepilngi stenota dalans: cilvks ir t k viens, t k n. Viam piemt dadas pabas, kuras parastos apstkos nemdz bt kop, piemram, dadi vecumi.

Dadot.]

[16.20. Simultnsples seanss rmrestling.]


[16.21. Es sadalos par sevi pau un vairkiem klasesbiedriem, kamr vii basto no stundm.]

[16.22. Cilvks, kur mk sadalties par sevi pau un simts vai varbt tksto eiro

naudas.]

[16.23. Mantas nav jns ldzi, gandrz vienmr var sadalties par sevi pau un

vajadzgajm mantm. Pc tam atkal apvienoties.]

[16.24. Ja operciju atkrto, vai tev bs divreiz vairk mantu?]

[16.25. Dadot un attstt ideju, ka var sadalties par sevi pau un par ko citu un/vai par citiem, piemram, klasesbiedriem.]

[16.26. Cilvks sadals varbtbs.

Nu tas ir, teiksim, pats savos iespjamos variantos tai skait pc atraans vietas -, un katrs variants ir ar zinmu varbtbu...

Atkarb no apstkiem, kuri uz cilvku darbojas, var dotaj situcij realizties t vai cita varbtba, pardties tas vai cits dot cilvka variants.]

[16.27. To var ietekmt ar paa izvle, tas tau ir cilvks, nevis mikrofiziska daia... Tlk?]

[16.28. Cilvks bez noteiktas lokalizcijas (vai kdm citm noteiktm pabm),

t viet ir nenoteiktbas princips. Nenoteiktbu ierobeojot kdm konstantm tais

vai citos parametros.]

[16.29. Bet vi var trenties un maint s konstantes.]

[16.30. Starp citu, ldz ar to cilvkam var bt ar tuneefekts. Viam nav fiziski

jiet cauri sienai, jo daa no via varbtbm jau bija tur, otr pus.]

[16.31. T var mint sadalties ar pa vairkm darba vietm vai lomm. Cilvks ir kolektivizts, sti nepieder nevienai noteiktai vietai.]

[16.32. K un kdas vl kvantu utt. idejas vartu fantzij lietot plak?]

[16.33.Un k vartu kvantu idejas fantastiski attstt teiksim, caur variantiem, kad ts pielieto cilvkiem ar viiem piemtoo izvles brvbu utt.?]

[Piezme. is kvantu bloks vl izncis prk neskaidrs, btu labi, ja kds to uzlabotu. Varbt man paam sanks, bet nezinu.]

[16.34. Vl. Vienmr kda daa cilvku ir d slptaj, iekautaj vai

daltaj, form. Ldz ar to ir grtbas noteikt iedzvotju skaitu.]

[16.35-36. Var jau mint sagdt apstkus, pie kuriem visi cilvki tiktu atsevii. Tau ar tad nav teikts, ka iznks noteikt skaitu: var rasties klt vl cilvki, kdi agrk nav bijui. T.i., t ir atvrta sistma.

Nerunjot jau par to, ka jauni cilvki var rasties, iepriekjiem apvienojoties.]

[16.37. A, B, C... ir cilvki, A+B, A+C, B+C, A+B+C... ar ir cilvki. Un pat A+B+C+B. Kdas attiecbas var bt un veidoties starp iem dada lmea cilvkiem? Es eit domju jau ne vairs matemtisks, bet cilvcisks attiecbas.]

[16.38. Pie tam nav teikts, ka dotais cilvks vienmr bs vien un tai pa lmen. Tas ir, ka pastv tikai viens kompozcijas/dekompozcijas veids jeb ce. Var bt, ka, piemram, A+B=C un A+C=B.]

[16.39. Virtul konference visai cilvku kopai, ar no dadiem lmeiem.]

[16.40. Cilvku skaits ir principili nenoteikta lieta, vienmr var apvienoties vai ar

izdalties kds jauns. Vismaz uz su brdi.]

[16.41. Vai te darbojas ar kdas likumsakarbas? Vai var mint ar

prkombinanos dabt cilvku vai kopu ar kdm noteiktm pabm?]

[16.42. Personu kopa kaut vai pasak prorganizjas/prkombinjas cit

personu kop, atkarb no vajadzbas pc noteiktm pabm/spjm.]

[16.43. Divji iedzvotju skaita rini: cik eksemplru, vienumu, un cik atseviu personbu.]

[16.44. Sples, kur lielka varbtba vinnt tam, kur spj sadalties vairk vienumos.]

[16.45. Princips: atirba starp sociumu un atseviu personbu ir relatva un mainma.]

[16.46. Vl (cits variants, jau neatkargi no prkombinans). is cilvks ir tik

neparasts cilvks prpratums? ka nevar eksistt ilgstoi pc krtas, tikai siem

prskrjieniem.

Varbt vi uzrodas katrreiz cit viet.]

[16.47. Tas var bt atkargs no konteksta. Kad sabiedrisk vajadzba ir nobriedusi, jauna tipa cilvki var uzrasties no zila gaisa... tas ir, no zila vakuuma.]

[16.48. Pie viena. Cilvks, kur minja izdalties ar sevi pau. Bet viam sanca etri - un nevis viens. Varbt tas pieredzes trkuma d nezinu. Atpaka

sareizinoties, iznca interesanti.]

[16.49. Pie viena. Dab divreiz divi patiesb fluktu, gan paliekot etri prsvar

un caurmr.]

[16.50. Divreiz divi ir atkargs no atskaites sistmas. K tas vartu izpausties?]

[16.51. Bet ja nopietnk - kdi tur matemtik bija visprinjumi dalanai?

Algebr, bet varbt ar topoloij...]

[16.52-53. Cilvku dalans, apvienoans utt. var bt ar dadm likumsakarbm un pabm. Jdziens par operatoru, kur to nosaka. Tas ir, par noteikta veida prkombinans sistmu. Tlk jau var bt sples operatoru lmen. Varbt iznks kas interesants, tikai jmk saprotami izteikt.

Protams, var pieiet ar no otras puses iedomties interesantus praktiskos efektus un pc tam piedomt vajadzgos likumus.]

17. "K man ir laimjies".

K man ir laimjies, saka saulespue, - Es esmu ldzga saulei.

K man ir laimjies, teic kartupelis, - Es baroju audis.

K man ir laimjies, t brzs, - No manis darina smargas pirtsslotas.

Uzdevums. Izdomjiet das sples 10 variantus.

[17.1. Starp citu, mintajam kartupelim ir taisnba, viam ir laimjies. Pat ja pats apanas fakts viam baudu nesagd. Pateicoties jaunajam amatam barot audis vi ir izplatjies vai pa visu pasauli, kas brv dab vis nenotiktu.

Tpat ir laimjies mjlopiem. Cilvks vius gan pa reizei nokauj tau, ja ne

cilvks un lopkopba, tad vii nemaz nebtu piedzimui.

Tpc ir zinms pamats domai, ka fantiskie ekoloisti ar savm dzvnieku tiesbm u.tml. tiecas pankt, lai vii izmirtu...

Praks dzvnieku atbrvotji nereti ir pankui ar relu izmiranu, gan pagaidm

oti mazos, vietjos mrogos.

Bet pietiks runt par ekoloistiem un citm bdgm lietm!]

[17.2. zeltis -: Kda laime, es varu gausties trs grmatas no vietas!]

[17.3. Sarkangalvte: Eiropa, Amerika, ipte... He! Bet vai vilkam vder js

esat bijui?]

[17.4. Apburt princese (rkrozte): Beidzot varu gult, gult, gult, un neviens pie tfeles nesauc bet, kad sauks, tad ar skpstu...]

[17.5. Malvne, meitene ar gaiziliem matiem: Cik es esmu laimga, ka pabeidzu

pedagoisko un tagad varu audzint, audzint, audzint... Un nemaz ar man mati

nav ...rastiski, js, palaida puikas! Kur tdi rodas, sliktki par Buratno!]

[17.6. Nemirstg Kaeja veckais brlis: Priecjos, ka pabeidzu un publicju sa-

vu memuru pirmo dau, nebeidzams brnbas atmias. Skais sper zemes gais. Atzstos, man jau nebeidzamaj brnb patika/patk viu pa reizei pakaitint, lai

nepaliek par daudz iedomgs. Mazos brus tomr vajag audzint...]

[17.7. Hildura Boka, tagad Jansone: Esam laimgi, ka varam dart labu zviedru

tautai. Apmekljiet msu mazo un oti smalko bodti! Piedvjam manus vislabkos mikus un svaigi iraniztas bulcias no msu sadarbbas partnera!

Bet drosmgkajiem pao torti Frda...]

18-21. LAIKS

18. Patrinana - palninana.

Var patrint vai palnint jebkuru procesu norises trumu.

Lai virztu fantziju aj virzien, var uzdot tda tipa jautjumus: kas bs, ja, kas notiks, ja.

- Kas bs, ja Zeme sks griezties 24 reizes trk?

Diennakts ilgs 1 stundu. ai stund bs jpaspj izgulties, pabrokastot, aiziet uz skolu (uz 15 mintm), past pusdienas, sagatavot stundas (3-4 mints), pastaigties, past vakarias.

- Kas bs, ja gadalaiki ilgs 100 gadus?

Tad ziemas skum dzimuie cilvki nekad neredztu zau zli, ziedus, palus...

Uzdevums. Ierosiniet 3-4 sietus, saisttus ar doto pamienu.

[18.1. Lai vakcna droka, tai pievieno attiecgus patrintjus. Tagad organisms

trk apgst vakcnu un trk tiek gal ar attiecgo vrusu.]

[18.2. Pret baktrijm cns ar palnintju. Laboratorijs mazk izstrd antibiotikas, vairk attiecgajm baktrijm piemrotus palnintjus.]

[18.3. Tau reizm pat pret tiem var veidoties rezistence. Un ir viedoklis, ka agri

vai vlu kdi mikroorganismi iekaus palnintju vai pat divus sav sastv - un

pai ks spjgi palnint, un nav zinms, kas bs tlk...]

[18.4. Mums ir jaunas peles, vajag trku kai.

Variants: vajag noskaot kai uz lielku trumu.

Apakvariants: cik jsu kaim ir reistru?]

[18.5. Iedomties dadus truma maias (varianti: maina sev, maina citiem) piedzvojumus augu un dzvnieku pasaul un evolcij. Varbt sksim ar to, ka mums tagad ir nevis vienkri zai, bet trki un lnki zai, varbt skum indivdi, pc tam populcijas... K ar kartupei, trki un lnki.]

[18.6. Par 1:24. Mcbstunda iet 45 mintes, var paspt ar izgulties, 20

mintm atbilstot astom stundm. Gult starpbrd btu grks.]

[18.7. Bezizmra starpbrdis. Tuvojoties t beigm, starpbra notikumi sk iet

arvien trk asimptotiski. Starpbra beigas arvien tuvojas, bet nepienk un

nepienk... Tiesa, ir dabiskie ierobeojumi notiekoais nevar sasniegt gaismas trumu, un ar prk tuvoties tam nav ieteicams.]

[18.8. Variants: cilvkiem starpbra iekj laika regulanas jauda/spjas ir dadas un tpc viens un tas pats starpbrdis ir katram sav garum.

Varbt s spjas mdz tapt lielkas ar katru klasi.]

[18.9. Tik liels starpbrdis, ka t laik var pabeigt skolu. Dai t ar dara.]

[18.10. Pieauguajam paiet diennakts skolas vecuma brnam neda/mnesis...

Skolu pabeidz daos mneos/pris gados pc rj laika, lai gan piedzvo tur tikpat daudz, cik parastaj variant.

Nereti vislabk ir iet skol tais laikos, kad r ir nakts. Tad nevar izsaukt veckus uz skolu: viiem tau ir jizguas!]

[18.11. Zemniekam dienas pirmaj pus ir lauksaimniecbas darbu sezona no pavasara ldz rudenim, jsarauj bet tlk var atpsties.

Kalendra gad btu 365 raas, ja bez brvdienm.]

[18.12. Tlk. Man dien paiet vesels gads. Cik paiet gad?

Gads! Un pie tam vl tas pats!

Gads var iet reiz dados lmeos attiecb pret parasto laiku.

Varbt vi tajos mazliet atiras. Varbt tas ir kas drusku ldzgs sazaroanai.

Varbt tas ir tas pats gads, bet ar dada lmea kontaktiem ar rjo laiku. Septembr var nonkt no septembra - bet var no pcpusdienas.

Te ir pretrunas, tas ir tikai idejas aizmetnis, vl jregul. Un jattsta.]

[18.13. Variants. Katr gad paiet trs citi gadi. Tlk lai katrs izdom pats.]

[18.14. pa astronomijas klase-kabne. Nosakm atbilstbu: divas mintes

miljards gadu. Msu Visumam ir drusku virs 14 miljardiem gadu, vien mcbstund ir 45 mintes. Tagad msu stundas laik varam novrot Visuma evolciju, un vl paliek kdas 15 mintes apsprieanai. Variants: procesa gait mainm atbilstbu - piemram, lai labk novrotu ts vai citas norises.]

[18.15. Apakvariants: astronomijas praktikum katram sava kabne, lai var attlot Visuma evolcijas procesu. Vai radt... j, katrs savu Visumu, ldzgu msjam, laika pietiks. Astronomijas ieskaites mdz bt oti interesantas.]

19. Laika patrinana un palninana.

Fantastisku ststu tmas.

1. SITUCIJA

Tu esi izgudrojis hronodinu ierci, ar kuru tu vari pc savas vlans maint

laika gaitas trumu un procesu norises trumu laik, vari jebkurus procesus

patrint un palnint.

2. SITUCIJA.

Hronodinu izgudrojis kds cits, un vi, tev negaidti, maina pc savas vlans

to procesu trumu, kuros tu piedalies.

* Mcbu stunda ilgst te 40 mintes, te 4 mintes, te 4 stundas un tas viss

negaidti, neprognozjami skolotjai un skolniekiem.

* Ski st torti, bet laiks patrinjs 1000 reiu. l!

K dzvot td pasaul?

3. SITUCIJA.

Tu esi izgudrojis hronotri (tre - kustba pa rii) ierci, ar kuras paldzbu tu

vari atkrtot notikumus, atkrtot laulbas [dzvi] laultajiem, daudzkrt padart

jaunkus un veckus cilvkus, dzvniekus, priekmetus, manas.

- Ko tu atjaunintu un par cik [gadiem]?

- Kdu dzves periodu tu vltos nodzvot vlreiz?

Uzdevums. Ierosiniet vairkus sietus, kur izmantoti mintie pamieni.

[19.1. Par hronodinu. Svarga nozme ir attiecbai starp mcbstundas ilgumu un laiku, kamr es eju pie tfeles...

Un vispr, te svargki ir nevis absoltie lielumi, bet gan dadas attiecbas.

Tpc ar hronodini kst arvien saretki.]

[19.2. Bet ja augmintajai tortei tomr palika mazs un oti gargs gabali, pie

kura laiks atkal palninjs?

Tas var bt atkargs ar no paas tortes - pie mums ir skui raot dadas hronodins tortes.]

[19.3. Kas notiks, ja hronodina darbbu pavrss uz otru hronodinu?]

[19.4. Jaunu hronodinu izgudroana notiek cehos/darbncs ar patrintu laiku.

Spj tik izsekot!

Bet varbt ldzgi mdz bt hronodino sacku laik.]

[19.5. Vecki lieto hronodinus, lai brni trk/lnk aug lieli. Reizm gads kdties.]

[19.6. Molekulas, kas sastv no hronodiniem. Jauni efekti mij.]

[19.7. Bet vl vartu izgudrot laikmetju gadmetju, minmetju u.tml. kur

prvieto laiku veseliem gabaliem (gabaliiem).]

[19.8. Kas bs, ja uz objektu vrss reiz divas dadas hronotres?]

[19.9. Un divpakpju hronotri tas ir, hronotri, uz kuru pau darbosies

hronotre?]

[19.10. Tlk. Kdas interesantas laika trajektorijas vl var izdomt?

Vai, vl tlk, programmas?]

[19.11. Parasts liners stundas un cikliskie jeb murka starpbri. Variants: tdus iemcs taist pamazm, pirmaj klas vl nemk, savukrt veckajs klass iet lieliski!

Apakvariants: ja jau ir laiks, kad to vl tikai mcs, - tad kdas kdas mdz gadties, taisot murkabrus?]

[19.12. Tevi izsauc atbildt, bet tev ir hronotre, un tu uztaisi murkabrdi un

tu emies t tiktl, kamr iznk pareiz atbilde un laba atzme. Tomr tas ir

nogurdinoi, vai labk nebija krtgi iemcties, lai veiktos jau pirmaj reiz...]

[19.13. Svargkajos laika momentos/intervlos uzstda hronotres lai tos vartu piedzvot vairkkrt un t labk uzkrt pieredzi.]

[19.14. Laiks ar saretu un maingu murkgumu daudzi cikliskuma veidi

dadiem laika paveidiem un lmeiem.]

[19.15. Vstures maias paveids: pki izrds, ka os divdesmit gadus cilvce nodzvos par jaunu. Tlk jau var izdomt variantus teiksim, kur visu atcersies/zins un dars apzinti, bet kur n.

Otrdi: dzvojot tos pirmo reizi, jau ir zinms, ka bs atkrtojums.]

[19.16. Dados sektoros darbojas - atirgi - liela mroga hronodini, ldz ar to

vsture sk iet nevienmrgk. Kdas pretrunas var rasties jo vsture tomr paliek ar sakarga, lietas ir sav starp saisttas? K mina risint, k izmantot?

Var skumam iztloties konkrtu loklu pretrunu piemrus, hronodinu darbbas sekm saskaroties.]

[19.17. Ar hronodinu paldzbu uzstdm triju procesu laika trumus: A divreiz trks par B, B trsreiz trks par C... Bet C etrreiz trks par A. Varbt katrs no mums ir strdjis pie sava hronodina neatkargi...

Interesanti, kas tur vartu iznkt? Un kdos veidos to var pankt, gan jau kaut

kas vismaz tam ldzgs ir kaut kur stenb?]

20. Laika mana.

Jums tagad ir laika mana! Js saties taj un varat ceot uz jebkuras zemes tuvo un tlo pagtni un tuvo un tlo nkotni un bt tur jebkuru laiku. Bet maint

tur neko nevar, tikai vrot. Kamr js esat pagtn vai nkotn, dzve uz Zemes

iet pc saviem parastajiem likumiem.

Mjas variants: sot mjs, js skatties Laika spogul vai [doms] veicat

uzmumus ar Laika fotoapartu vai Laika kinokameru, vai Burvju aci.

Nosaucat vietu un laiku un, ldzu, attls gatavs.

* Ko js gribtu paskatties pagtn?

- Kdas bija mmia un vecmmia, kad vim bija tik gadu, cik man tagad?

- K dzvoja dinozauri?

- Es gribtu iepazties un parunties ar Pukinu, Napoleonu, Sokrtu, Magelnu...

* Ko js gribtu paskatties nkotn?

- Par ko es ku? Cik man bs brnu?

- Parunt ar savu nkamo dlu.

Lk, neticama situcija.

- No Zemes aizstta vsts uz tlu zvaigzni. Tur dzvo saprtgas btnes, kam ir

laika mana. Vii raidja atbildi, bet kdjs un atbilde nonca uz Zemes agrk

nek tika nostta pati vsts.

(Skat. nodau Neticama situcija un norma. J.T.)

Uzdevums. Ierosiniet 10 sietus, saisttus ar laika manas efektu.

[20.1. Ko dart, ja jums piesienas laika mana?]

[20.2. Laika mana plus hronodins? Patrina laiku, lai taj btu trk ceot?]

[20.3. Vai tagad ir pc divdesmit gadiem?

Mana, kas var maint laika struktru. Sekas.

Vai varbt pieslgties citai laika struktrai, ja stenb pastv daudzas.]

[20.4. Kdas pretrunas ldz ar to rodas - runa tau ir par laiku... K risint.]

[20.5. Laika mana veic laika pretrunu risinanu var izvlties jauns laika pabas/efektus atbilstoi tam vai citam risinjumam un lietot izvlto.

J, laika ceoana ne tuvu nav tik vienkra, k iet.]

[20.6. Visprinm: ceot PROBLEMTISK laik.]

[20.7. Vl viens laika manas visprinjums. Ceo nevis no viena punkta/momen-ta uz otru punktu bet sakontakt jebkurus N punktus pc vajadzbas.]

[20.8. Skat. nodau par hronooperciju universumu. Tau te ir viens is.

Katra jsu opercija - pai ja js specili ematies ar vstures mainanu vai tml.

- rada jaunus variantus.

Visprg gadjum laiktelpa pat Liel Laiktelpa - ir atvrta sistma.

Bet t tau ir laika ceoana. Un js kontaktjat ne vien punktus no kdas fikstas, pilnb dotas Liels Laiktelpas, - bet ar paa radtos... radmos? potencilos? iespjamos?]

[20.9. Piemram. Laika ceojums A vl nav noticis, tikai tiek gatavots. Bet js jau varat ceot tas bs cits ceojums B - uz t beigm, kur bs rezultti!]

[20.10. Un tlk var iet vl saretk ja jau reiz laiktelpa ir atkarga ar no t, kdas opercijas js tur veicat.

Tai skait cik intelektulas, piemram, ciktl skatt uz prieku, kdas savas js iespjas darbint. Varbt ts ir tdas iespjas, kuras, teiksim, var atklt vien ar kdas jaunas un oti attsttas teorijas paldzbu.

Un galu gal (?) te varbt iznk tda k sistmu projektana.

Un vl tlk, te var ieiet pat jsu paa, hronooperciju subjekta, attstba.]

[20.12. Lieta par nestabilo pasaules galu. Laika ceotji biei brauc ptt pasaules

galu. Tau ldz ar to notiek iejaukans noriss, un pasaules gals visu laiku mains. Patiesbu sakot, tas nepienk un nepienk...]

[20.13. Variants: pasaules galu izjauc nevis atsevis laika ceojums vai pat srija

bet visas hronooperciju sfras attstba kopum.]

[20.14. Variants: daudzo hronooperciju d laiks kst tik sarets, tai skait topoloiski, - ka nekds pasaules gals vispr vairs nav iespjams.

Pat ja agrk bija.]

[20.15. Laika mana nevis k stabils ciets priekmets, bet k savdk.

Variants: parast stabil kabne utt. - bet laika mana k tda, no kuras ir atkarga laika ceoana un ts pabas, ir varbt pavisam cita tipa veidojums kd pa sekcij. Kaut vai tds, kas izskats pc ziepju burbua vai sazin k vl.

Apakvariants: laika mana atrodas kur citur un vada kabni attlinti.]

[20.16. Un ttad: kdas laika manu pabas un kdas kombincijas ms varam iztloties, ja neesam saistti ar parasto manas tlu? Piemram, kas notiek, kad divas vai vairkas laika manas sajaucas vai kaut k rea sav starp?]

[20.17. Ejam tlk. Mikslis ir primrs, bet no t var pie zinmiem nosacjumiem izdalt tdu vai citdu atseviu laika manu.]

[20.18. Burvju pulkstenis: laiks vienmr ir tik, cik vajag.

Apmram k to vartu pankt? Vismaz kdos tuvinjumos. Variantus.]

21. Hronoklasms.

Tas ir paradokss, kuru izraisa iejaukans dzv pagtn.

Kds prvietojas uz pagtni, tur kaut ko maina, bet pc tam atgrieas, un uz

Zemes viss (vai daudz kas. J.T.) ir citdk.

(Vai vl ask: notikus prmaias ir padarjuas t, ka pats mintais ceojums uz pagtni nemaz nav noticis vai ir noticis par daudz citdi un ir radusies pretruna.

Ir ceots - ir izmaints - bet ar to ceojums ir novrsts - un tad nav bijuas ar

izmaias - tau tad ir viss pa vecam, ar ceojums ir bijis - un tad ar izmaias ir

bijuas... Ja ir, tad nav, ja nav, tad ir!

Piemram, kad automtisk laika mana pagtn sabrauc un sadrag pati sevi.

Stingri emot, paradokss jau ir nevis tad, kad vienkri ir kas izmaints, kaut ar daudz, - bet tad, kad iznk pretruna. J.T.)

[21.1. Kpc hrono lietas ir tds lielisks ideju avots?

Tpc, ka tm ir visai augsta neiespjambas pakpe, bet pie tam ts nav galgi absurdas.

Jo laiks ir oti fundamentla lieta.

Un tas viss, jau apskatot vienkri laika ceojumus vai citas vienkrks hronoopercijas! Vl tikpat k neskarot saretkas sistmas!]

Lai rosintu fantziju aj virzien, uzdodam da tipa jautjumus:

- Kas btu tagad, ja pagtn tas un tas btu noticis savdk vai nemaz?

- Ko vajadztu maint pagtn, lai nenotiktu tas un tas?

Piemram:

- Pazaudju atslgas. Tas nekas, atgrieos pagtn un neemu ldzi atslgas.

(Laikam domts: neemu taj reis, kur tiku pazaudjis. J.T.)

- Kas btu, ja nebtu 1917. gada apvrsuma Krievij?

[21.2. Piemram, daudzi komunisti paliktu dzvi, nevis tiktu noauti 1937. un citos

gados. Varbt starp viiem btu veiksmgi uzmji vai zintnieki.]

Ko var maint pagtn? Pagtn var maint visu! Cilvku darbus un rcbu, dzvs

un nedzvs dabas pardbas, apkrtni.

[21.3. Tomr pajautsim vl: vai var maint tikai kdu atseviu lietu?

Varbt var maint, piemram, notikumu secbu?

Vai telpas, laika, laiktelpas sakargumu. Piemram, radot sceus jeb sasnes no viena momenta uz otru. Lai tagad vartu pastvgi kontaktt kas tds, ko agrk laiks sav starp ra. Ldz ar to mainsies ar daas closakarbas.]

Hronoklasms, laika mana, hronotre, hronodins tie ir lieliski fantazanas

pamieni, kuri dod neizsmeamu sietu daudzumu un bagtbu.


Uzdevums.

Ierosiniet daus trakus sietus ar iem pamieniem.

Dodas uz pagtni meklt lgavu.

Uzzin, kpc izmira brontozauri.

[21.4. Dodas uz pagtni meklt lgavu, un tpc izmirst brontozauri...

Dertu tomr konkrtk.]

[21.5. Tlk, kas vl btu izmiris, ja ar es btu precjies?

Tlk, iedomsimies pasauli, kur katras laulbas izsauc kdas sugas izmiranu pagtn. Un/vai kdas jaunas sugas raanos.]

[21.6. Empriski ptt, kpc izmira brontozauri, - tas, iet, bs ilgi un sareti, jveic daudzi novrojumi tkstou/miljonu gadu laik, te laikam ar VIENKRU LAIKA CEOJUMU nepietiks...]

[21.7. Varbt labk pulti, kur var redzt visdus momentus/bt klt visdos momentos?

Bet vai ar to pietiks?]

[21.8. Sekcija pardja, ka nves clonis ir bijusi sekcija.

Lai noskaidrotu, kpc izmira brontozauri, ptnieki ska par daudz jaukties iek dabas procesos, un taisni tpc brontozauri izmira.

Konkrti is variants, ar brontozauriem, neiet pai rels - tau visprg

gadjum tamldzgas lietas ir iespjamas. Fantastik tas ir daudzreiz bijis.]

[21.9. Otrdi, iejaukans vstur noved pie t, ka tagad brontozauri neizmirst.

Ja nu vien izmirst kaut kad vlk ja ms neiejaucamies vl.]

[21.10. Zemieiem, kuri iemcjuies ceot laik, kaut kdu iemeslu d katr zi vajag, lai brontozauri neizmirst. im nolkam tiek mobiliztas vai visas Zemes zintnes iespjas. Ko, piemram, vartu dart? Variantus, protams.]

[21.11. Pieemsim, ka mums JEBKURA ptniecba pagtn noved pie t,

ka tagad viss notiek pavisam citdk. Tas ir, ka bez hronoklasmiem ms nemaz nevaram iztikt. Varbt materils gadjies tds pai jutgs, nezinu. Sekas?]

[21.12. Piemram. Pirmkrt, vai ms vispr varam noskaidrot patiesbu, ja noskaidrojot t katru reizi mains? Otrkrt, kpc mums vajag to noskaidrot, ko ms ar to darsim, ja ikreiz pc noskaidroanas t vairs nav spk? Variantus.]

[21.13. K diagnostict laika manas iejaukanos vstures u.tml. procesos?

Un galda laika manas iejaukanos miskos u.tml. procesos?

Js atstjat laika manu laboratorij uz galda. Jsu prombtnes laik t ir pasprukusi va, spontni kaut k iejaukusies ptmajos miskajos, elektrotehnskajos vai mehniskajos procesos. Jums jnoskaidro, k tiei.]

[21.14. Vai - un apmram k - laika ceotjs vartu noskaidrot, kpc, teiksim,

Avogadro konstante ir tiei d lielum?]

[21.15. Var ptt ar paus paradoksus hronoklasmus - un ierosint, k tie var tikt atrisinti.

Kd konkrtaj situcij vai pat visprg veid.

Vai, teiksim: ai siet rads tds un tds paradokss; pieemsim, ka tas

[at]risinjs td un td veid; kas td gadjum notika?]

[21.16. Vai: kas notika, dzvojot ar ldz galam neatrisintu paradoksu?]

[21.17. Sackste starp doto hronoklasmu un hronoklasmu taismo manu. Hronoklasms A ved pie t, ka tagad viss notiks savdk. Mana uztaisa ai hronoklasm vl vienu, iznk, ka otrs krtas hronoklasmu B. Tagad tas savdkais bs citdks... varbt pat tuvks atkal pirmajam variantam. is process turpins, mana taisa arvien jaunus hronoklasmus iek hronoklasmiem...]

[21.18. Kdi sacku veidi vl var bt starp hronoklasmiem un hronoklasmu taismajm manm?]

[21.19. Starp citu, kdi laika paradoksi vl pastv, neskaitot hronoklasmus?]

[21.20. K tlk attstt hronoklasmus? Pieemsim, ka hronoklasmi ir apgti k

normla lieta laika ceoanas/hronooperciju saimniecb. Bet kas gaida tlk?]

[21.21. Ms tagad nevaram dzvot bez hronoklasmiem!

Kpc?]

[21.22. Kdas kvalitatvas prmaias var notikt, ja msu saimniecb

hronoklasmu paliek arvien vairk?

Tikai nesakiet, ka viss aizies boj! N, da pakalpojuma, lai mazk btu ko domt, nebs! Otrdi ms dzvojam ar m jaunajm iespjm, bet tomr kaut

k savdk...]

[21.23. Vingrinjums?

(1) Uztaist kd pazstam, piemram, pasakas, siet DIVUS hronoklasmus.

(2) Pafantazt, kas pc sieta no tiem var tlk notikt (variantus).

(3) Paptt dabtos risinjumus: k ie klasmi ir mijiedarbojuies sav starp, kdus jaunus efektus devui.

(4) Mint dot kdas hipotzes par klasmu mijiedarbbm vispr.

...Nu un t tlk td gar.]

[21.24. Otrdais hronoklasms?

Js ceojat laik, tas ir ceojums B, uz... uz laika ceojumu A, kur... kur vl tikai

bs, - un redzat/piedzvojat t rezulttus. Bet ar to jums jau pietiek un js nolemjat pau ceojumu A nemaz netaist...]

[21.25. Divi laika ceojumi A un B maina viens otra vturi...]

[21.26. Milzgs daudzums laika ceojumu, un krietn da gadjumu tie dados, dados, dados veidos interfer sav starp. Variantus.]

[21.27. Tas pats - par paiem hronoklasmiem. Js ceojat uz klasmu, kuru js vl tikai izraissiet nkotn. Uzzint rezulttus, esat apmierints un nolemjat pau

hronoklasmu nemaz vairs netaist.]

[21.28. Js ceojat no hronoklasma uz hronoklasmu, lai izvltos labko.

Piemrus. Nu teiksim, kds kuro reizi bs labkais.]

[21.29. Js savienojat vairkus klasmus, lai iegtu vairk vajadzgo efektu...

piemram, vairk pretrunu, ar kurm tlk darboties.]

[21.30. Dertu izdomt kdus piemrus, kad laika ceojumi vai pat hronoklasmi organizjas, veido kdas vairk vai mazk stabilas sistmas pc msu gribas vai pai.]

[21.31. Sietu grupa. Pagtn hronoklasmi nu piemram kdi to personi maks laika ceotjiem, lai... Tlk jau var katrs pats izdomt.]

[21.32. Pagtnes informcija pastvgi ir pa daai falsificta laika ceotju uzpirkanas d. Ko dart?]

22. eva Tolstoja metode.

T raksta, ka evs Tolstojs regulri katru rtu lietojis du metodi k rta vingroanu prtam.

emt pau parastko lietu: krslu, galdu, spilvenu, grmatu. Aprakstt o lietu

tda cilvka vrdiem, kur to agrk nekad nav redzjis un nezina, kas tas tds ir

un kd.

Piemram, ko par pulksteni teiktu Austrlijas aborigns?

(Domts, protams, ne msdienu aborigns, bet pirmatnjais, civilizcijas vl

nemaz neskartais, droi vien Tolstoja laik bija. J.T.)

Uzdevums. Sastdiet vairkus priekmetu aprakstus aborignam.

23. Brv fantazana.

Brnus aicina neapvaldti pafantazt par doto tmu, lietojot jebkdus fantazanas pamienus un jebkdas to kombincijas.

Atirb no kda nopietna uzdevuma risinanas eit var ierosint jebkdas

idejas, pat vistrakks.

* Izdomjiet fantastisku augu.

- Uz viena auga aug visi zinmie augi: boli, bumbieri, apelsni, anansi,

avokado, mango, kokosi.

- Uz viena auga aug visi zinmie augi un drzei tomti, kartupei, no lapm

var taist tabaku, iegt spes mierinou ldzekli un ldzekli skaistumam. Princip

tas ir iespjams: tomti, kartupei, tabaka, beladonna (itliski dai dma)

pieder pie vienas un ts paas nakteu dzimtas.

- Uz viena auga aug zinmi un nezinmi augi, drzei un rieksti.

- Brnumains arbzs: iek marmelde, skliu viet ledenes. ds augs ir

jlaista ar cukurdeni in medu.

- Vien kok aug dzvs un nedzvs dabas objekti.

- Zieds no okoldes un nekad nenozied, lai cik to nestu.

[23.1. Plsgs augs, kur dau iegts enerijas izmanto temperatras

pazeminanai un ttad var glabt gau, t teikt, pats sav ledusskap.

Jsaka, jau pirmatnjie cilvki bet varbt pat dai prtii iemcjs o gau

zagt. Bet vlkos laikos pat izmantot vienu otru tdu ledusskapi par mtni, kur

patverties no karstuma vai no ienaidniekiem. Un jau neolta laik iemcjs taist saldjumu. Arheologi konstat dadas saldjuma kultras.]

[23.2. Pie viena. Savairojas oti daudz kukaidju augu. Ei iemans tos apzagt...

un pie viena apputeksn. Tlkaj evolcijas gait ie augi diferencjas, ei ar.

Piemram, ir tdi ei, kas oti dgi kpj kokos. Kur reizm atrod vl kdas jaunas iespjas prtikai, mtnm utt.

Un tad: eu pretuzbrukums pjiem utt. - patr viu olas.

[23.3. Starp citu, ezis ir drzk visdjs nek trais kukaidjs. Un tad jau vi droi vien neatteiksies ar no ledusskapju produkcijas. Un vispr, vi savienos kukaidju augu apputeksnanu ar citiem barbas ieganas veidiem - un varbt vl kdm iespjm evolcijai. Pretruna: msu realitt sastopamie ei ir konservatvi, miljoniem gadu laik ir maz mainjuies.]

[23.4. Starp citu, ir iespjams, ka augus ar ledusskapjiem visvairk apputeksn cilvki. Vlk, protams, sk tos ar audzt. Ei te var izpildt jau msu realitt pierasto lomu: patrt kaitkus.

Apakvariants: eu nozme tiktl pieaug, ka tie, ldzgi k pie mums savulaik kai, kst par cilvkam nepiecieamiem mjdzvniekiem.

Tiesa, labai mjdzvnieka lomai vajadztu, lai kds iemcs paus eus atbrvot no paraztiem.]

[23.5. Agrn agrr cilvku sabiedrba ar apmram tdu barbas di: augi med dzvniekus, cilvki med mazk, toties apputeksn augus, ei izncina augu kaitkus, bet varbt mdz ar kaut ko apputeksnt...

Varicijas: kas notik, cilvkam du gatavu agrokompleksu pametot, varbt reizm via viet var stties kdi citi zvri.

Ts bija fantzijas uz labu laimi, bioloiju es przinu slikti.]

[23.6. Kokos aug sapi. Sapu drzs. Dadas sapu kultras un selekcija.

Banketa I da d, II da visi aizmieg un redz uzemtos sapus (bet varbt konkrtais saturs ir pa daai atkargs ar no tevis paa), III da pamostas un dals sapu pieredz...

Starp citu, t iznk, ka baudjumu utt. no tava patrt sapa var gt ar citi.]

[23.7. Variants: aug gan sapi, gan okolde, bet, jo vairk viena, jo mazk otra, - un konkrt proporcija tev ir jizvlas.

Izvles veidi:

a) kdas irnes stdt, okoldgkas vai sapainkas,

b) kd brieduma pakp novkt, varbt tais kokos sapi ar laiku prvras okold vai otrdi,

c) anas proces, no anas manieres var bt atkargs, ko vairk uzemsi,

d) jau kad apsts, tu vari kaut k noskaoties vairk uz sapiem vai uz parastm

barbas vielm,

n) vl k savdk.

Ldzgi ar dadiem citiem variatvs raas kokiem un ne tikai kokiem.]

[23.8. Dadi dzves stili ai sakar. Biei vien jau brnb atiras noskaotie vairk uz sapiem un vairk uz okoldi.]

[23.9. Profesionli koku sapotji, sapu studijas, iespjas sapus kaut kd veid publiskot utt.

Viens otrs par saviem publictajiem sapiem iekas okoldi.]

[23.10. Koki, kuri nenoplktos augus kompens naud, gan ne visai liel.]

[23.11. Otrdi, govs, kura maks par to, ka viu slauc. Variants: tdas govis tagad ir savva. Tirgus attiecbas starp brvajm govm un slaucjiem.

Bet pienu prdot vartu gan pati govs, gan slaucjs.]

[23.12. Selekcionri un entii cenas dabt kokus, kuri dotu iespjami lielkas

naudas summas.

entiiem eit ir grti: diez k neizdodas informciju no finanu sfras dabt

iek gnos. Pie tam finanu sfra mdz bt visai mainga. Piemram, vai daudziem vajadzs kokus, kuri dod apgrozb vairs neesou naudu.]

[23.13. Tlk, lai koku nauda neskaittos viltota, vajag saretas birokrtisks procedras. Un parasti par diem kokiem ir jmaks lieli nodoki.]

[23.14. Bdgkaj, vismaz daem, gadjum ie koki paliek valsts monopol, bet privtie, piemram, puikas, palaikam lien drzos naudu plkt. Variants pa vidu: atpircji, kuri naudas kokus nom no valsts.]

[23.15. Blakus efekts: puikas k lielkie bagtnieki vis apvid.]

[23.16. Koki var tirgoties ar pai sav starp. Nu un tur valtas kursi utt.]

[23.17. Vl. Vieni koki tirgo citu koku akcijas. Vai tas var k ietekmt konkurenci un dabisko atlasi?]

[23.18. Aug mango? Nu j, koks, kur pats mango. Un via mango top arvien lielks...]

[23.19. Brnumains arbzs... vai labk guris: dens taj nebeidzas un nebeidzas,

un tur var bt pat veseli ezeri, kur nopeldties. Karst vasaras dien vari ielst

kd gur (caur specilu piltuvi?) un tur... visvisdi guroties.]

[23.20. Variants: datorguris, ar kuru vari dart visu k dator.

Piemram?]

24. Izdomjiet fantastisku celtni.

[24.1. Ar savu arhitektru slaven Fantobbele (Fantobabili, tulkojum Fantzijas dieva vrti vai varbt Fantastiskie dievu vrti) taisni t ar tiek bvta... Reizm te paldz ar dadi fantastiskie celti.]

- Nkotnes nams: no iekas rpus viss redzams, no rpuses iek nekas.

- Mj nevar iekt btne (cilvks, suns u.c.) ar mjas saimniekiem kaitgiem

nodomiem.

- Kdai jbt mjai, ja saimnieka svars un lielums mains 10 reizes ik stundu?

[Piezme. Man tlk sanca diezgan liels haoss no pusgatavm idejm, kuras vl vajag sakrtot un visprint.]

[24.2. Universls piepambas bves, kurs VISI izmri (ar mbelm u.c.)

var tikt viegli mainti pc patikas.

Dai mains ar automtisk rem pc kdas programmas.]

[24.3. Frdmonu tipa arhitektra: VISAS telpas iekpus ir lielkas nek no rpuses. Tomr tas var bt dad mr un ir atkargs no (...)

Ievrojam fizia Markova (Мойсей Александрович Марков, 1908-1994) hipotz katrs Visums ir gandrz noslgts - t.s. frdmons - un uz ru cit Visum izpauas k mikrodaia. Katr punkt ir Visums, un katrs Visums ir punkts. Neeiklda eometrij ir iespjams, ka lodes iekpus atrodas cita, daudz lielka lode.]

[24.4. Bet kdas vl var bt neeiklda arhitektras?]

[24.5. Roraha arhitektra: bves, pirmkrt, atgdina Roraha klekus. Otrkrt,

paniekam/iemtniekam/lietotjam ir ar savu fantziju jpapildina, kda tad t

bve stenb bs. Tpat k oriinlo Roraha kleku gadjum ir jiziras, ko tad

tev dotais kleksis atgdina.]

[24.6. Bves-tmeki: tai skait, var savstarpji caurvties, pat aizemt vienas un ts paas vietas. K ar stiepties milzgi tlu rj telp, no rj novrotja viedoka. Tau iemtniekam viss bs tepat blakus - viegli sniedzams.

Un vienmr var atklt kdu jaunu piekuvi.]

[24.7. Spreja veida arhitektra, rjam novrotjam izskats k dadu spreju

maisjums. Katra bve ar katru var saskarties un, attiecgi, atvrties jebkur

viet pc iemtnieku/lietotju vlans.]

[24.8. Vispr arhitektra, kur savienotas divas (vai vairkas) telpisko attiecbu

sistmas. Skat., piemram, nodau Kas bs pc Plutonijas?]

[24.9. Arhitektra ar prnsjamo pieslgumu/piekuvi: tu vari atrasties vienalga kur, bet durvis uz tavu dzvokli vienmr ir pie tevis un var atvrties tev blakus.

Pat ne burtiski durvis: izdari kliki, un tu jau esi, teiksim, sav prieknam.]

[24.10. Bves, telpas, kurs daa punktu ir savietoti, tie atrodas reiz dads

viets.]

[24.11. Arhitektra, kur vari iztikt bez prvietoans, jo vajadzgais vienmr pats atradsies tev blakus.

Jautjums: bet ja ir vairki lietotji, kuriem vajag vienu un to pau?

Hm, nekas jau netrauc, lai vajadzgais punkts btu blakus abiem/daudziem/pat visiem.]

[24.12. Jautjums: bet ja abiem reiz vajag apssties uz viena un t paa krsla?

Atbildei, protams, ir jbt - variantus!

...Termins (termina sagatave): daudzlietoanas punkti.

Vl kdi jautjumi?]

[24.13. K var pankt, lai viens un tas pats punkts btu reiz dadi punkti?

Variantus!]

[24.14. Atvrt arhitektra - sav veid sazarot. Katra istaba pieder reiz

daudzm bvm, ne visas no tm ir jau atkltas un apdzvotas, vienmr var atrast

vai iekrtot ko jaunu.]

[24.15. Tas pats, tikai nevis jaunu telpu, bet jaunu telpas uzbves principu, jaunu

risinjumu zi.]

[24.16. Arhitektra ar variablu telpu - vai pat telpas uzbves principiem - kura pati risina telpiskuma problmas. Kaut kd mr, protams.

Vai ko tdu var uzfantazt, uzprojektt dator?]

[24.17. Bves ar plurlistisku vai hierarhisku topoloiju - tas ir, ar manm citur

mintajm daudzajm telpas urcm un piekuvm tm. Skat., piemram, nodau Kas bs pc Plutonijas?]

[24.18. Bves ar telpas inversijm, kur mains bana iekpus un rpus. Sav

zi prnsjamas, portatvas: dzvoklis ir man kabat, tad es veicu inversiju un

tagad pats esmu iek dzvokl.

Pie attsttas arhitektras inversiju ir tik daudz un dadas, ka absolts iekpuses

vai rpuses vairs nav, viss atkargs no atskaites sistmas. Bt iekpus vai rpus,

tas nav dabisks stvoklis, t ir opercija.]

[24.19. Mbiusa arhitektra, kur starp iekpusi un rpusi vispr nav striktas

starpbas k Mbiusa lentei u.tml. Vienmr var nokt otr pus k tai pa, nekdu robeu nersojot.]

[24.20. Vai bez rpuses un iekpuses vl var bt kda tre puse? Kda?]

[24.21. Var fantazt tlk, kam tas viss vartu dert, ko no t var iegt.]

[24.22. emot vr ar to, ka telpas pabas var bt dadas dados lmeos piemram, mikrofiziskaj un makrofiziskaj - vai vairkos makrofiziskajos.]

[24.23. Nepabeigta (negatava) ideja. Varbtisk arhitektra.

Telpai, bvei nav viennozmgas pabas, bet dadas iespjas, varianti ar

dadm varbtbm. Attiecgi iedarbojoties, var aktualizt to vai citu variantu. K

kvantu mehnik.

Piemram, t vai cita vieta var bt gan tav, gan kaimia dzvokl. Js varat to

lietot abi, tikai ir mazliet jvienojas par krtbu, lai viens otram netrauctu.

Varbt var vienoties ne katrreiz par jaunu, bet par zinmu programmu, automtisko remu...

Tas pats ne vairs par vietm, bet par jebkurm arhitektras patnbm: dadi

varianti un vienoans/programma.

...Man gan ir aubas, vai mans skaidrojums pietiekami atbilst tiei varbtisks

arhitektras nosaukumam, nevis vienkri dinamisks... tas ir, vai esmu labi

izmantojis potencilu, kds ir varbtbas jdzienam.]

[24.24. Nepabeigta ideja. Btstrapa arhitektra: katra telpa, piemram, istaba, reiz ir visas prjs telpas, tikai ar dadu varbtbu. Nenoteiktbas princips, kad

- vismaz uz su laiku - var tikt radta jebkda telpa, jebkda konfigurcija. Bet

varbt tas ir atkargs no enerijas.

Es eit balstos uz btstrapa vrda nozmi fizik - cik nu es to saprotu. Kad ikviena

mikrodaia sastv vai no vism citm (tas ir, visu veidu) daim, tikai virtuli. Un ts var dabt r, prvrst rels dais, pieliekot zinmu eneriju. Jo

lielka enerija, jo dziki daias virtuls struktras lmei var tikt skarti.

iet, ideja man tomr palika negatava.]

[24.25. Arhitektra, kura ir atkarga no atskaites sistmas.

Piemram, katram pilstas iedzvotjam t ir savdka.

Td gadjum var bt ne tikai vienkra prvietoans pa pilstu - vai pa kdu

bvi -, bet ar konfigurcija, kad vajadzbas gadjum, kdai kopgai

darbbai/lietoanai, divi, dai vai daudzi pilstnieki saskao savas arhitektras...

tas ir, acmredzot kdas pieejas vai piekuves tm.]

[24.26. Js gribat, lai brni nenonk viiem bstams viets? Ldzu: viiem atbilstoaj/pieejamaj pilstas arhitektr du vietu vienkri nav!]

[24.27. K apkopot un apvienot s idejas? K radt visuniverslko, funkcionli

pilnvrtgko arhitektru?]

[24.28. Jau mint Fantobbele vl senlaikos esot bijusi no rpuses neieemama,

bet iedzvotjiem rta un laba dzvoanai visdadkajm gaumm.]

[24.29. Vienkri bezgala daudz dadu telpu ar visdadkajm savienoanas iespjm, k tmekl.

Otrkrt, visdadks organizcijas iespjas ar katras telpas iekpus.

Trekrt, dadi remi to lietoanai dadiem subjektiem.]

[24.30. Vienmr var pastt un pievienot jaunu telpu pc vlans.]

[24.31. Pie viena. Vienmr var pastt/atrast vl laiku un iespraust to, kur vajadzgs.

Variants: laiku ar dadm pabm. Variants: to ievietot var ar pagtn. Jaunapgstamie pagtnes sektori.]

[24.32. Abstrakt arhitektra, kuras pabas tiek attlotas ar augsta lmea

matemtiskm struktrm. Te btu jfantaz tlk cilvkiem, kuri zin matemtiku.

Droi vien pa reizei atklsies kas brnumains.]

[24.33. Uz labu laimi un vl ne par pai augsta lmea struktrm? Vai var bt vismaz fantzij kda nearhimda arhitektra vai vl kas td gar?]

[24.34. Telpiskot laika arhitektra. Vismaz zinms robes var apmeklt pagt-ni un nkotni, var kjm aiziet uz attiecgm istabm un gaiteiem vai ielm...

Te vajag tlk precizt un attstt.]

[24.35. Bet k izdart otrdi, k (kdos veidos) var laiciskot telpu?]

[24.36. Kdas opercijas var veikt ar telpas dimensiju daudzumu? Fantastik paretam ir bijis, piemram, par etrdimensiju namu Heinleinam.

Vai daudzdimensiju eometrija var dot kdus jaunus un interesantus efektus?]

[24.37. Jautjums topologiem bet, protams, ar parastiem mirstgajiem: kur izdoms vairk dadu netrivilu arhitektru?

Vismaz idejas uzmetuma lmen.]

[24.38. Kuras no vism m idejm un k var lietot, btiski nemainot telpas

pabas k tdas, bvm parastaj telp?]

[24.39. Kuras idejas un k ar dinamisku arhitektru? Ar informcijas tehnoloiju lietoanu?]

[24.40. Kuras un k - datorik? Kaut vai spls, tau varbt ar praktiskks

liets?]

[24.41. Kas td gar jau ir bijis fantastik, datorik, vl kur?]

[24.42. Arhitektra k mkopakalpojums: datu viet liekam arhitektras komponentus, sastvdaas, vai ts patnbas, principus...]

***

[24.43. Cik atceros, brnb man bija tda oti aptuvena, neizstrdta fantzija

par pilstu no virvm, virvju kpnm utt.]

[24.44. Atvilktu arhitektra. Aiz katras atvilktnes taj var ielst jauna telpa, princip ne mazka par iepriekjo.]

[24.45. Vai tas pats, kas ar pao guri no 23. punkta: var ielst mazkos mrogos, izmantojot specilu piltuvi.]

[24.46.Membrnu arhitektra. Membrnas ir ar visdadko caurlaidbu.

Lk, sav laik krjum Fizii joko starp padomiem, k noert lauvu, bija ar tds: nostiepjam pri tuksnesim puscaurlaidgu membrnu, kas lai cauri visu, izemot lauvu...]

[24.47. Un, protams, logu arhitektra: lai tiktu jaun telp, ir attiecgi juzklikina, un tad uznirst logs.]

[24.48. Msu kaimii, mkotauta, nepieir lielu nozmi stabilittei un attsttai rtbu sistmai. Vii gst prieku no t, ka viu mtnes stihiski mains un veido ik brdi jaunas formas.]

25. Izdomjiet jaunu transporta veidu.

Pc TRIZ ideoloijas idels transports tas ir transports, kura nav, bet visas t funkcijas tiek izpildtas.

Izgudrojumu idejas!

- Uz cilvku raida mezonu-gravitonu-elektromagntisku staru, kur sadala cilvku

atomos, noraida uz vajadzgo vietu pa atomam un tur atkal savc cilvku kop

iepriekj atomu krtb (kura ir tikusi iegaumta).

- Izskatiet situciju:

cilvka savkanas programma ir bojta, un tas nav pamants! K cilvks tika

savkts? Bet ja sajauca vairku cilvku atomus?

[25.1. Piebilde. Kaut kda drobas tehnika jau pastv. Piemram, ja, prraidot

aprbtu cilvku, programmas kaprzes d iznk bikses ar smadzenm, - tad tikai

td variant, kur tomr ir dzvotspjgs!

di varianti tiek pieauti, jo reizm bikses ar smadzenm ir labk

transportjamas.]

[25.2. Tik liela raete, ka prvietoties ts iekien ir labk ar raeti.]

[25.3. Vesela hierarhija no tdiem transporta ldzekiem.]

[25.4. Divi transporta veidi, tipi. Pirmais - prvietot tevi no viena telpas punkta uz otru. Otrais iedarboties uz telpiskumu t, lai otrais punkts - vai abi - btu pie tevis.

Vai ir iespjami vl kdi veidi?]

[25.5. Kds tomr btu idelais risinjums, tas ir, transports bez transporta?

K transportana k tda tiek prvarta msu diens un tuv nkotn?]

[25.6. K pankt, lai viss btu visur, bet pie tam nejuktu kop?]

- Sinttiskais transports, kas sev apvieno visu zinmo transporta veidu

priekrocbas: raetes trumu, okena lainera augstks klases kajtes greznbu,

zibens ptnieku lidmanas piemrotbu jebkuriem laika apstkiem, starta un

finia laukumu nevajadzbu k helikopteram, zirgu transporta dziednieciskumu...

- Cea prkljums ir viveida vai trsstru form. Izdom tdu riteni, lai ai ce nekrattu. Ar tas bs izgudrojums!

(Piezme.

TRIZ - ТРИЗ - jaunrades metodoloija, ts autors ir Henrihs Altullers - Генрих Саулович Альтшуллер, Genrikh Altshuller, 1926-1998.

Viens no ievrojamkajiem via darba turpintjiem ir rdzinieks Jlijs

Murakovskis - Юлий Самойлович Мурашковский, Julius Murashkovsky.

Skat., piemram, altshuller.ru - krievu valod, drusku ar angu, vcu, franu, spu - un t-myshlenie.tilda.ws latviski, krieviski un angliski.

Iespjams, ka TRIZ ir pamats nkotnes jeb tre tipa zintnei, pc Aristotea

zintnes un msdienu jeb Galileja zintnes.

TRIZ k palgdisciplna ir RIA, rados iztles attstana развитие творческого

воображения, РТВ. Dotais Jurija Tamberga, ar TRIZiea, teksts parda dau no ts pamieniem.

Manas fantastisks piezmes ar ir radus liel TRIZ ietekm lai gan subjektvu

iemeslu pc es neesmu TRIZ metodes apguvis sistemtiski, un no t mana

fantzija vl joprojm daudz ko zaud.

Skotnji TRIZ rads k tehnisks jaunrades jeb izgudroanas teorija, un latviski ts nosaukumu tulkoja k IRT - izgudrojumuzdevumu risinanas teorija.

Tagad metodoloija ir attstjusies tlk, un TRIZieu aprinds ir pieemts abreviatru TRIZ netulkot, bet lietot nemaint veid viss valods. J.T.)

26. Izdomjiet jaunus svtkus vai jaunu konkursu.

- Ziedu svtki. Visiem uz vaigiem uzzmti ziedi. Sarunjas tikai nieu puu valod.

- Smaidu svtki. K 1. aprlis, bet jautrk un draiskk. Mnties, jokot, bt

jautram.

- Bezdelgu atlidoanas svtki.

- Pirm oda svtki.

- Svtki atjautgajiem. K КВН (JAK).

(Piezme. КВН, Клуб веселых и находчивых, JAK, Jautro un atjautgo klubs komandu sackstes asprtb un izdom, Krievij laidis dzias saknes kop 1960. gadiem, Latvij ieviesies mazk, cits bijus PSRS valsts laikam k kur. Manuprt, oti interesanta un jauka lieta.

Starp citu, sacku lderos 1960. gados PSRS centrlaj televzij bija ar viena Rgas studentu komanda... Man pamatskolas laik redzju kltien vienu sacksti starp gadu par mani veckajiem skolasbiedriem, a un b klases komandm,

iespaids bija lielisks.

Protams, ne jau visi minjumi iznk viendi veiksmgi, un ir cilvki, kuriem JAK apnika. Bet t jau tas ir ar vism lietm. J.T.)

- K iepriekminto svtku fragments j-n konkurss. Atnes melnu kasti. Kas tur iek? Uzmint ar, augstkais, 10 jautjumiem. Ja neuzmin, jcie jocgs sods

norpot zem galda ar dziesmu, mint mklas, sasmdint sples dalbniekus.

[26.1. Teicamnieks dabjis pirmo nesekmgo atzmi! Nkoaj dien stundas

nenotiek, visi svin. Ar vi pats, bs ko dzv atcerties.

Bet parastam nesekmgajam t nebs, jo viam t lieta ir prk ikdienia.]

[26.2. Konkurss par labko vrdu, ko uzrakstt uz stas. Par labko stu, kas aprakstta visdiem vrdiem.]

[26.3. Uz stas raksttju kopienas folklor ir noststs, ka pat Homra eposi ir skum bijui uz stas uzrakstti.

Ir arheologi, kuri tam tic - un mekl. Run, ka neskaidri fragmenti esot jau atrasti.]

- Fantaztju konkurss. Piedals 2 komandas, katra uzdod otrai dadus

uzdevumus:

a) tmu humoristiskam ststam no 5 frzm;

b) objektu sastdmai mklai (galds, dakia, televizors);

c) skumu ststam

- Piemram: Mans draugs Valis uzaicinja mani ceojum apkrt pasaulei...

d) piedv kdu fantazanas pamienu, kuru pielietojot, jizdom neticams

ststs.

27. Izdomjiet dramatisku sietu.

Mamma nesamrgi lutinja meitiu. Kas ar vim abm notika?

[27.1. Skaidrs kas! Meitia vinnja pasaules empiontu izlutintb, dabja

milzgi daudz naudas un ska lutint mammu.]

[27.2. Varbt t paldzot viai gatavoties nkamajam empiontam, nezinu.

Bet, k jebkura sporta attstb, jauns maias jautjums ir svargs. Un t ietu trk nek gaidt, kamr meitiai bs paai sava meitia.]

Cilvks apmaldjs, nejaui uzgja pamestu mednieku namiu un nodzvoja tur 7

gadus. K vi dzvoja? Ko da, k rbs?

(Teiksim pc 5 gadiem vairs nemcja runt utt.)

[27.3. Piedodiet, kas tas par mui, kur pat nemk pats ar sevi runt? Sajucis

no piekljbas?]

[27.4. K rbs? Protams, bez citu paldzbas!]

[27.5. Mans variants. Cilvks nosdja 7 gadus pie datora...]

[27.6. Cilvks milzg iestd atrod pamestu kabinetu...

...Hm, kaut kas uz to pusi bija 1980. gadu ameriku kinokomdij Manu pankumu noslpums ar Maiklu D. Foksu galvenaj lom.]

[27.7. Cilvks milzg bibliotk nejaui uziet pamestu, oti patnju un oti interesantu grmatu un lasa to 7 gadus...]

[27.8. Cilvks 7 gadus risina milzgu krustvrdu mklu...

Variants: pa o laiku mkla paspj prpublicties un drusku izmainties.]

[27.9. Cilvks septius gadus malds trs prieds - un ko visu vi tur neuziet...]

[27.10. Septius gadus dzvot savas fantzijas pasaul...

Labk gan, protams, ir reisot turp un atpaka.]

28. Izdomjiet jaunu fantastisku spli.

Lai izdomtu jaunu, neredztu spli, jizdom neticami apstki/nosacjumi un dots sples noteikumi.

aha figras ir no okoldes; vinnjis pretinieka figru, vari to tlt apst. Izdom,

kdas sevias pabas bs vinntai dmai vai iesprostotam dambretes kauliam?

Cilindriskais ahs un dambrete. Galdi saliekts cilindr t, ka laucii a1, a2, a3 ir

blakus lauciiem attiecgi h1, h2, h3... Cilindru veidos vertikles.

Lobaevska dambrete. Galdi tiek doms saliekts par fantastisku figru - tiek

savienotas kop gan maljs vertikles (k iepriekj piemr), gan galjs

horizontles.

Superahs. Figru viet metamie kaulii. Uz katra kaulia skaldnm ir seu figru attli, izemot karali. Vienu reizi sples (partijas) laik var, pretiniekam negaidti,

pagriezt kauliu ar citu skaldni uz augu un t maint figras statusu.

[28.1. Bet ja nu vienreiz sples laik var izvlties ar citu karali?

Tad iznk, ka ne katrs mats ir liktengs.

Vai varbt tas pats karalis var kdu matu vai daus ar prciest.

Hm, pareizs virziens, nvei jau vispr nebtu jbt liktengai.]

[28.2. ahs, kur figras noteiktu skaitu reiu sples gait var klonties. Vai k

citdi var papildinties figru komplekts. Varbt tas ir jnopelna.]

[28.3. Vai var bt ahs, kur pie zinmiem nosacjumiem var prvervt pretinieka figru?]

[28.4. aha figras nevis no okoldes, bet gan ar zivju eas pildjumu. ahs, tas

ir vrigo sports!

Lai gan var apvienot: okoldes figra, pildta ar zivju eu.

...Jaunks paaudzes brnig - jo tau veselg - produkta garu gan var

nezint, jo tagad zivju ea mdz bt kapsuls.

Vispr, kas tik viss seniem nebija jizcie...]

[28.5. Minu vecu lietu: ahs, kur var bldties, ja netiek pieerts (piemra pc, kdu 10 sekunu laik). Tiesa, tdam aham bs grti rkot oficilus turnrus un publiski vrojamas sples, to ir labk splt st un puskrsl... Bet varbt tomr kaut k?...]

[28.6. ahu izgudroja Indij, un skotnji tas saucs aturrada etri nii. Partijas skuma pozcij rtain galdia etros stros bija etri un nevis divi

nelieli figru komplekti... Vairk es nezinu. Interesanti - k vii splja?

Bet varbt to var paptt. Un, tlk, visprint uz N spltjiem un pie tam vl dadas konfigurcijas laukumos?

Varbt laukumos dator, kur noteikti jbt daudz vairk iespjm veidot visdus

variantus.]

[28.7. Tlk, masu ahs ar tkstoiem vai miljoniem spltju uz grandioza vai

pat princip bezgalga laukuma jeb galdia? Kas interesants tur vartu bt?]

[28.8. ahs-burim jeb stafete: ik pc, teiksim, 10 gjieniem spltji nomains. Var mainties pc dadiem likumiem.]

[28.9. Epizode. Astronautu aha turnrs, sacenas komandas no dadm ekspedcijm tlaj kosmos, tas var ilgt desmitiem gadu, pat mainoties spltju paaudzm.]

[28.10. Variants: aha turnrs starp dadm civilizcijm, kaut vai Jefremova Liel Loka ietvaros.]

[28.11. Bet vai tas vairs bs interesanti? Sakaru seansi Lielaj Lok ir tik reti, un korespondencaha partijas laik civilizcijas pagst attstties... K iekaut attstbu ai spl? Kds maingais ahs? Kds?]

[28.12. Statistiskais ahs: viennozmgu gjienu viet kaut kdi varbtbu

sadaljumi, dispersijas?]

[28.13. Vai var bt modifictais ahs vai ahveidga sple ar kdm vl nebijum,

piemram, topoloiskm pabm?

Jurija Tamberga mintais cilindriskais ahs jau ar nozm maintu topoloiju. Bet

gan jau ir jbt ar kam vl interesantkam.

Msdiens tam vairs nav nepiecieami eksotiski galdii k fiziski ermei, pietiek

acmredzot ar datoru un piemrotiem sples noteikumiem.]

[28.14. Piemram, ahs ar kdiem savietotiem lauciiem? Kdi laucii, kuri agrk

bija vienkri dads viets, tagad skaits viens un tas pats lauci - kur tagad faktiski atrodas divs viets.

Variants: divas reizes vis sples gait ir atauts kdus laucius uz brdi savietot.]

[28.15. Vai var iedomties ahu uz bezgalga laukuma (galdia)? Vispr kaut jel kd veid iekaut aha spl bezgalbu?]

[28.16. Galvenais tomr lai tda sple btu interesanta. Vai daudzos modifict aha paveidus daus no kuriem tikko minja Jurijs Tambergs kds ir ptjis no

viedoka? Kdm jbt modifict vai visprint aha pabm, lai btu

interesanti?]

[28.17. aha modifikcijas, pat paas eksotiskks, tiek veiktas empriski kdam ieaujas prt atsevia ideja. Bet vai var uztaist kaut ko ldzgu aha

visprinanas pamieniem un pat teorijai?

Nav teikts, ka tai jbt uzreiz universlai. Bet katr zi produktvai!]

[28.17a. Par modifict aha paveidiem (un virkni radniecgu lietu) skat., piemram, Jevgeija Gika grmatas:

Е.Я. Гик:

Математика на шахматной доске, 1976,

(?) Шахматный калейдоскоп, 1981,

Шахматы и математика, 1983,

Занимательные игры и развлечения, 2001,

Математика на шахматной доске, 2009,

Математика и шахматы, 2010,

Интеллектуальные головоломки, задачи, игры, 2010,

Компьютерные шахматы, 2013,

Шахматы. Математика. Компьютеры, 2013.

Pats neesmu lasjis, tikai pavisam mazliet o to pairstjis.]

[28.18. Tlk, ptanas un visprinanas nolkos. Kdas vl aham ldzgas galda u.tml. sples gan jau t bs ne tikai dambrete pastv?]

[28.19. Kdos veidos pati aha visprinana vai aha izgudroana var tikt padarta par spli?]

[28.20. Sple ar apdomas laiku kur var vinnt ar lieku.]

[28.21. ahs, kur galdi vai kas cits var zinm mr mainties, pieaut

variantus.]

[28.22. Sple, kur, atkarb no sples gaitas, var kaut kd mr maint noteikumus. Acmredzot te var bt milzgi daudz variantu.]

[28.23. Simultnsples seanss: uz katra galdia ahs ir ar drusku savdkiem noteikumiem.]

[28.24. Futahs vai vismaz futriuras: figras atgdina futbolbumbas, bet gjieni

nonkana tai vai cit lauci uz laukuma atkargi no t, kurp tev izdodas

savu figru aizspert.

Variants: var bt gan tdi gjieni, gan tdi.

Preczk dieml nezinu bet man iet, ka tur tomr vartu kas iznkt.]

[28.25. Inspict datorsples es pats tajs absolti neorientjos un padomt, ko no tm vartu ieviest ah.]

[28.26. ahs kvadrt, tas ir ahs X ahs.

Lai novktu pretinieka figru no galven galdia, jums vajag vinnt partiju uz

kda no blakus galdiiem.

Vai varbt to var saukt par divlmeu ahu.]

[28.27. Vl viens divlmeu variants: turnr dotaj dien var mainties tavs galdi un partija, kuru tu spl. Tas atkargs no kdas otr lmea sples. Ca par labkajm, uz doto momentu, partijm.]

[28.28. s dimanta atradnes nodeva koncesij mums, kad pasliktinjs viu valsts komandas pozcija aha partij. Lai ts vartu paturt, mums partija btu juzvar.]

[28.29. Nepabeigta ideja. Spu sple, kur izmina dadas citas, parasti jaunas, sples bet gada beigs ir kopj ieskaite.

Sples pieradinana.

Varbt kas ldzgs jau ir datorspu pasaul?]

[28.30. Dertu izdomt variantus, un daudzus kdas vispr vartu bt

daudzsples, sples no/starp splm, sples AR splm utt.]

[28.31. Sples elementi ikdienas dzv, cilvks (vai pat kopiena) pastvgi krj

kaut kdus punktus. (Variantus.) Dienas, nedas, mnea beigs pienk rins,

cik punkti kds joms ir sakrti.]

[28.32. Variants: sple kaut kd veid paredz ar jaunu jomu un rdtju, jaunu punktu kranas veidu izgudroanu un ievieanu.

Sple, kurai ts gait var izgudrot jaunus noteikumus un, ja tie izrds

veiksmgi, tad ar par to saemt punktus. Punktu daudzums var bt atkargs ar no

inovcijas jeb radouma lmea jaunievedumam.]

[28.33. Ne glui sple pasaules izstde.

Amerika piedv opinga klases automobili braukanai pa supermrketu, Krievija automtu, kas auj ar abiem galiem. Bet latviei kaut kur atradui stu zelteni, neko tdu vrttji nav redzjui - un Latvija ieem pirmo vietu/iegst galveno balvu.]

[28.34. Krievija, protams, ausmgi apvainojas. Bet Krievija vienmr par kaut ko

apvainojas, un pie t visi jau ir pieradui.

Pie tam kaut k paliek nepamants, ka pa Krievij automta d ir tikui apspiesti daudzi citi projekti, kuriem pankumi izstd btu varbt bijui lielki.

Vai tas tpc, ka tur palicis spk vl Kaeja laik pieemtais likums, ka nedrkst kritizt varu?]

[28.35. Un t tlk. Var jau vl dadot. Piemram, ko ldzg izstd piedv elfi,

ko troi, ko citas fantzijas pasaules rases. Vai izstde dadiem gadsimtiem,

varbt ar laika manu paldzbu. Vai starpgalaktisk. Vai reiz starplaiku un

starpzvaigu, katra civilizcija demonstr savu vsturi un ts sasniegumus.]

[28.36. Vsturisk mantojuma un t izmantoanas sackstes.]

[28.37. Grmatu gadatirgus, kur piedals ts grmatas, kuras ir stenojus dzv.

Izstde, kur rda zintniski fantastisko ideju realizcijas paraugus.]

[28.38. Variants: pasaules izstdes notiek internet. Kdas jaunas iespjas, kdi

trkumi?]

[28.39. Izstu kopumi/masvi internet. Ko jaunu tas dod, k to lietot?]

[28.40. Dadu laika manu un tamldzgu lietu izstde. Dertu aprakstt skk.

Var bt ar laika ceojumu - un citu hronooperciju! - paraugdemonstrjumi.]

29. Jsu vlanos maiska piepildans un domu materializcija.

Js esat kuvis par varenu burvi. Pietiek nodomt, un jebkura jsu vlans piepilds

- bet tikai laba. Piemram, js varat jebkuru padart laimgu. Bet, ja js vlat citam kaut kos liktu, tad tas notiks ar ar jums.

- Lk tests [labestbas/labvlguma] prbaudei.

Pasakiet brniem, ka vienas stundas laik vii vars dart ar cilvkiem visu ko,

gan labu, gan sliktu. Prbaudiet, ko vii gribs dart, labu vai aunu?

- Lauptji notvrui labu cilvku un grib nogalint. Ierosiniet ne mazk k 10 veidus, k viu glbt (teiksim, padart neredzamu, iesaldt lauptjus).

[29.1. Atkal vec kda: PIETIEK NODOMT... Tad jau tpat vien padomt vairs nevars, ja viss tda materializsies! Un kdties ne reizi nedrksts, domm,

kuras iet uz materializciju, ir jbt pareizm k sapierim. Nedrksts domt par

kaut ko vl nezinmu, problemtisku, jo vari noaut garm... Tad jau galeru

verdzba vl ir krorts!

N, vajag kdus drobas paskumus, lietai ir jbt vadmai.]

[29.2. Es sapoju, ka esmu muis un ka esmu aizmirsis, kdi vrdi jsaka, lai

sapnis nepiepildtos...]

[29.3. Piepilds ts manas vlans, kuras ir izsactas hipnozes stvokl.

Ttad binrais burvis: es plus mans hipnotiztjs.]

[29.4. Par materils kultras sasniegumiem msu civilizcija liel mr var pateikties saviem fantasmagoristiem.]

[29.5. Interesanti, ka viss labkais te nk no brniem... nu vismaz liel mr.

Tpc ms oti cenamies attstt izgltbas sistmu.

K ar rpussistmas izgltbu.]

[29.6. Variants (relistiskks): katram vecumposmam ir savas priekrocbas (te varbt dertu skk).

Tie dadu vecuma grupu prstvji, kuri labi saprotas, var fantazt kopgi.]

[29.7. stenojas tas, kas ir iekodts mzik. Un ttad stenojas nebt ne auri

viennozmgi, bet kaut k... visprgk (precizt).

Ineniermzika. Lielas muzikls inovcijas vispirms izmina poligonos. Tauta

balso, kuram mzikas stilam ogad atvlt vairk ldzeku.]

30. Jums ir teleptijas spja.

Teleptija domu un jtu prraide no attluma bez sajtu orgnu starpniecbas.

(Fantastiska. J.T.) Var pat ne vien last citu cilvku domas, bet ar savu

domanu likt cilvkiem dart to, ko js gribat.

K js izmantosiet o spju?


[30.1. Lejup un augup ieldt interesantas domas.

30.2. Strdt zintnisks konferencs, veikt teleptiski uztverto zintnes ideju sintzi.

30.3. Vadt sav galv dialogu starp dadiem zintniekiem, paldzt viiem labk

saprasties un attstt idejas.

30.4. Kontakttjs: ar tavu paldzbu sazins sav starp vairkas rpuszemes

civilizcijas, kuras citdi to nespj.

30.5. Stereo: ar teleptisko uztveri pats savas domas vari skatt ar it k no malas.

30.6. Vl. Mana doma - dads galvs, ttad dadu citu ideju un attieksmju

kontekst. Daudzpozciju skatjums uz savu domu. (Domanas otr dimensija?)

30.7. Teleptiskais mekltjs: mekl pareizo atbildi vai citu vajadzgo informciju

vai pa visu pasauli.

Var to formult ar savdk: teleptiski pievelk sev piemrotas domas no visas pasaules.

30.8. Ja tele-ptija ir tl-juana ne vien no smadzenm uz smadzenm spja sajust priekmetus no attluma, piemram, atrast pazaudtos.

30.9. Ja objektam ir kas ldzgs psihei vai vismaz kdai pietiekami attsttai vadbas sistmai tad varbt ar spja pierunt, lai tas nk pie jums. Vai vismaz vest tdas sarunas. Piemram, ar kai.

30.10. Teleptijas pieirana: tas, kas realiz teleptiju, iemiesots kd ierc, un t tiek piesaistta priekmetiem. Teleptiskais lietu internets.

30.11. Tad s ierces (un priekmetu teleptisks spjas) bs dados lmeos: viena lieta ir noraidt vienkrus signlus, cita lieta augsta lmea domas un saretas apzias darbbas... vai pat visu apziu jeb dvseli.

30.12. Teleptiski noklausties Dievu un pat o to saprast.

30.13. Teleptiski uztvert Dieva (variants: cita supersaprta) dogma... pardon,

doma izvras/atkljas tev pakpeniski, laiku pa laikam tu no ts gsti arvien

jaunu jgu, jaunas zinanas. (Kvazi-interaktvais rems?)

30.14. Mcs, teleptiski vrojot/noklausoties izcilus meistarus.

30.15. Teleptiskaj zemapzi uzkrjas milzgi daudz dadu uztvrumu. Varbt

specilists, tos ptot, atkls pat kdu jaunu civilizciju.

30.16. Superteleptija: katr cilvk (virtuli) ir visi citi cilvki (viu apzia).

30.17. Tlk. Cilvks pat pc ermea nves turpina pilnvrtgi vai gandrz

pilnvrtgi dzvot citu cilvku superteleptisks apzias sfr. Lai gan ar

gadsimtiem var bt grtk saprasties, un pie t iznk piestrdt.

30.18. Dadas kopienas ai sfr, ldzgi k internet.

30.19. Savienojam ar laika manas ideju: is internets arvien vairk aptver ar cilvkus no pagtnes un varbt ar no nkotnes.

30.20. Teleptiski (eksperimentli?) meklt jaunas iespjas teleptijai - piemram, jaunus laukus, varbt tdus ar lielku informcijas ietilpbu.]

31. Nadjas Ruevas metode.

Minsim vl vienu lielisku metodi, k attstt fantziju un zmanas prasmi. Tas ir plai pazstamais universlais pamiens, kuru lietoja enil meitene Nadja

Rueva.

(Nadeda (Naidana) Rueva, 1952-1969 izcila mksliniece grafie, laik no 5

gadu vecuma ldz savai nvei no iedzimtas slimbas 17 gadu vecum radjusi

vismaz 12 tkstous zmjumu. J.T.)

Ldz 16 gadu vecumam via ar spalvu vai flomsteru roks izlasja pri par 50

autoru darbus, no antkajiem ldz msdienu (Homrs, eksprs, Pukins, ermontovs, Tolstojs, Turgeevs, Ekziper, Bulgakovs...), un zmja, zmja,

zmja. Lasja, fantazja un zmja.

Tas paldzja viai zmjumos sasniegt vieglumu, izmekltbu un lniju skaistumu

парения.

Sav 17 gadus saj m via radja desmittksto brnigu zmjumu!

Brnb via nodarbojs ar baletu un zinja, cik milzgu darbu prasa is vieglums

легкость парения.

(Neatceros preczi, ko nozmja парить. iet, plant vai plvot, vai k citdi viegli turties gais bez aktvm kustbm, bt gaisgam. J.T.)

32. РВС (ILC?) metode.

РВС ir abreviatra no trim vrdiem:

Размеры - Время - Стоимость

Izmri/lielums Laiks - Cena/izmaksas/[vrtba].

Jatzm, ka metode ILC ir pas paveids/gadjums visprgkai metodei

palielinana - samazinana, kad var maint no nulles ldz bezgalbai jebkurus sistmas raksturlielumus, bet ne tikai izmrus, svaru vai izmaksas. Piemram, trumu, kvantitti, kvalitti, berzes spku, domanas spku, atmias stiprumu,

firmas peu, skaitlisko sastvu, algas.

di domu eksperimenti размывают [padara difzku, nenoteiktku, izkustina,

izskalo vai latviski drzk izsmr?] ierasto priekstatu par uzlabojamo sistmu, padara to elastgu, mainmu, dod iespju paskatties uz problmu no neparastas

puses.

ILC metode balsts dialektiskaj princip par kvantitatvo izmaiu preju

kvalitatvajs. Vl o metodi dv metode prbaudei ar monstru, robeprejas

metode, pretrunu pastiprinanas metode. metode oti labi attsta fantziju

un iztli un paldz prvart psihisko domanas inerci.

Jatceras, ka ms veicam domu eksperimentu, kur var visu, nevis praktisko, kur

darbojas nepieldzamie dabas likumi.

Vl ir metode super-ILC, kad apskata robeprejas uzreiz vairkiem

parametriem.

di triecieni pa smadzeu zemgarozu var izilt ko nestandartisku.

Piemram, kas bs ar sistmu, ja tai bs minimlas izmaksas/naudas vrtba, bet maksimli izmri un svars utt.

Protams, lietot o ILC metodi ir jmcs.

[Uz labu laimi.

32.1. Jo burvju njia lielka, jo stiprka, tas ir, varenka.

32.2. Stipras njias var darbint viengi ar abm rokm.

32.3. Vai pat divat, trijat. Vai kustina vesela brigde.

32.4. Pdjos gados njiu kustinanai skui izmantot manas.

32.5. Tai skait lidapartus - piemram, burvju gaisa kaujs vai sacksts.

32.6. Rpncas cehs, kur strd milzgas burvju njias.

32.7. Njias, kuras kustina ar lokomotvm, pa sliedm. Hidrodinamikas, tai

skait upes straumes, kustintas njias.

32.8. Tlas distances, t.sk. t saukts starpkontinentls burvju njias, kdas

viena otra lielvalsts demonstr militrajs pards. l, ka militrajs.

32.9. Burtisk nozm starpkontinentla jeb planetra njia, kuras kustinanai

izmanto Golfa straumi vai tml.

32.10. Variants: tda dinjia pastv jau sen un ar ts darbbu var izskaidrot o to no uz Zemes notieko.

32.11. Institt projekt neredzti stipru kosmisko burvju njiu.

32.12. Starpplantu njia agregts, ko sta maiski ptt citas plantas.

32.13. Hipotzes par supergigantisku njiu lomu dadu kosmosa objektu radan, piemram, galaktisk mrog. Pat msu Visuma skum dai

astrofizii/astromagi mekl burvju njiu...

32.14. Burvju njias Multivers. Multiverss k mikslis no Visumiem un njim. Varbt njias buras pa attiecbm starp dadiem Visumiem, varbt pa reizei

jaucas ar to iekjs liets. Pats Visums k burvju njia.

32.15. Otrdi, jo njia mazka, jo stiprka.

32.16. Vj nes pa gaisu sks njias un ldz ar to stihiski buras.

32.17. Burvju meteoroloija k paa nozare, rodas laikmet, kad vide ir stipri

piesrota ar burvju njim.

32.18. Nanotehnoloijas un burvju materili. Tableu viet dzer/injic dumu ar

specializtm burvju njim. Mikronjiu mija.

32.19. Mikrofizisku izmru njias un kvantu efekti, k nenoteiktbas princips utt.

32.20. Organisms (dadas t sistmas) iemcs lietot asins esos burvju

njias dau savu procesu regulcijai, ttad veselbai.

32.21. Mazka vai lielka un tpc stiprka bet cik? Teiksim, ko var parasta

izmra jeb rokas burvju njia, varbt ka gandrz neko?

32.22. Otrs krtas njia, ar kuras paldzbu kustina citas njias, ja izdodas. T

mdz bt rta izmra tau, no otras puses, ar te ir spk princips, ka spjas

atkargas no lieluma...

32.23. Vl variants. Jo preczk kustina njiu, jo labk izdodas burvestbas. Jo

aptuvenk, jo sliktk, bet tomr kaut kas iznk ar tad. Daos gadjumos (variantus!) taisni aptuvenbu, zinmu nenoteiktbu, var izmantot.

32.24. Njias viet citas eometrisks formas, piemram, plves. Nereti formas ar daudz lielku brvbas pakpju telpu nek njiai.

32.25. Njias viet sarets agregts/elektrisk vai tml. de/tmeklis,

mehnisko kustbu viet manipulcijas ar kontaktu prslganu. Ciparizcija un programmana.

32.26. Vid, kur daudz njiu, dzvnieki apgst un izmanto daas burvestbas.

32.27. Revolcija burvju mksl: ezis iemcjies izmantot savas adatas k burvju njias, bet to viam ir tkstoi! Smalki manipult ar tm vi gan nemk, bet

lielais skaits to zinm mr kompens. Un pat hiperkompens.

32.28. Eu intelektul evolcija apstkos, kad vii ir iemcjuies burties.

32.29. Vai ir nepiecieams btiski palielint smadzeu apjomu, vai ar burvestbu

lauks ttad ai gadjum, vartu pat teikt, adatas - var kalpot par sava veida rjm smadzenm?...

32.30. Un - analoiski - kas no datoru, tmeku, informcijas (un komunikcijas) tehnikas pasaules?

32.31. Eu vl lielka sinantropizcija, tas ir, tuvoans cilvkiem. (Vii gan jau

tagad labi izmanto kultrainavu priekrocbas bet kas bs tad...) Savstarpji

izdevga sadarbba.

32.32. Ezis dator mekl jaunas iespjas burvestbm: ir saiti specili eiem, kur tdas lietas rda.

32.33. Tlk, burvju njiu loma bara dzvnieku dzv.

Skot jau ar skudrm.

32.34. Kungi (tvii) dueljas par dmm ar burvju njiu paldzbu.

32.35. Saretkas burvju njiu kustbas, ar automtiskas. Burvju njia danco uz galda (vai gais, vai vl kur). Dadi burvju njiu dani un to apraksts maijas mcb, varbt klasifikcija.

32.36. Njias danco pr. Vai grup.

32.37. Ea kaok (vai cit agregt) danco adatas - notiek sareta burvestba.

32.38. Automtiskie burvju njiu (ttad varbt programmu?) duei.

32.39. Automtisk burvju njia slepeni ielido (vai ielien utt., vai ieteleportjas) pretinieka teritorij un tur (...)

32.40. Virtuls burvju njias datorik.

32.41. Burans tmekl. (Variantus! Variantus! Variantus!)

32.42. Tmeklis, kas turas uz burvju vrdiem.

32.43. ...Te fantzija reizm aizklda patlu, bet pamat tomr bija manipulcija

ar izmriem. Laiku un izmaksas/vrtbu es eit vl neesmu skris.

Bet var jau, teiksim, t: lielka njia ir spcgka, bet prasa lielkas izmaksas...

Un t tlk!

***

...Dieml es neesmu sti iemcjies lietot ILC metodi. Un st ILC jau laikam btu gadjum, kad jrisina pretrunas, saisttas ar lielumu, laiku un cenu. J.T.]

33. pabu prneses metode.

Apskatsim oti jautru, [draisku] un oti vienkru (tam, kur mk fantazt) metodi,

k pieirt parastm lietm tm pilngi neparastas pabas, kuras emtas atkal no parastm lietm. Zintn to sauc par foklo objektu metodi.

Algoritms ir oti vienkrs.

Pirmais solis: izvlas priekmetu, kuru grib pilnveidot vai pieirt tam pilngi

neparastas pabas. Brniem t vartu bt bumbia, rotalieta, lelle, burtnca,

grmata, klases urnls, dzvnieks, auga vai cilvks... Tas bs t sauktais foklais

objekts.

Piemram, izvlamies par foklo objektu lelli Brbiju. iet, ka t jau pati par sevi

ir izdomas galj robea leu pasaul. Paskatsimies, kas iznks.

Otrais solis: em daus nejauus objektus. K, piemram, elektrisk lampia,

gaisa baloni, televizors.

Treais solis: sastda o nejauo objektu pazmju, pabu un funkciju sarakstu.

Elektrisk spuldzte - spd, silda, ir caurspdga, var prdegt, tiek pieslgta

elektrotklam.

Gaisa baloni lido, ir piepams, atlec [atsitoties pret cietu priekmetu],

negrimst den.

Televizors rda, run, dzied, tam ir kloi, ar ko to regul.

Ceturtais solis: sarakst formults pabas tiek prnestas uz foklo objektu.

Un t kas iznks? Fantazsim un pai nerpsimies par relajm iespjm to

stenot! Lai iet!

* Brbija no iekpuses izstaro mattu pienbalti roz gaismu. Istab tums, bet via spd. Labi: nepazuds, un pat last var!

* Brbija vienmr ir jauki silta, k dzva. To var emt ldzi r un sildt rokas.

Blakus siltajai Brbijai var nolikt putnu olias, un izilsies putnni. Var pielikt pie

akvrija un Brbija silds deni zivtim.

* Brbija ir caurspdga. Var redzt, k viai sitas sirds, pa asinsvadiem rit asinis,

var mcties anatomiju.

* Prdeg. Acmredzot vajag, lai Btu rezerves daas: rokas, kjas, galvas, kleitas...

* Brbija konstruktors.

(Tagad biek saka Lego, pc pazstamks firmas, kura rao konstruanas

rotalietas. Lai gan transformeri ar vartu piedert pie s lietas. Preczk nezinu,

man paam sav laik Konstruktora nebija. J.T.).

Tagad paskatsimies, kdas idejas mums dvs gaisa baloni.

Lidojoa Brbija. Brbija eelis ar sprniiem. Brbija-gulbis, Brbija-spre,

Brbija-izpletu lcja. Brbija lido k lidvvere vai k siksprnis, viai ir skaista

caurspdga lidplve.

Piepama Brbija. Var to padart dgu, var slaidu, var plakanu transportanai.

Ja piep tikai galvu, mains sejas izteiksme. Ja piep par daudz, Brbija sk pkstt, brdina: Es drz prplsu. Ar piepstu Brbiju var splties vann, var

mcties peldt.

Ko dod saldzinjumi ar televizoru.

Lai Brbija katru rtu rda rtarosmes vingrojumus, aerobiku, jogas asnas.

Что дает сравнение с телевизором.

Lai Brbija sautusi kliedz, ja to sk lauzt. Vai ja ts kltbtn strdas.

[33.1. - Sarauj, sarauj! Tiesnesi zieps!]

[33.2. - Esmu tikai nabaga kdtja, bet pat es to neciestu!]

[33.3. Brbija, tpat k televizors, ststa brniem pasakas, bet pieauguajiem par

politiku.]

[33.4. Vl. No t, ko ir samr viegli stenot. Brburatna, parast daia, ar garu

un skaistu degunu un vl skaistku tieksmi uz piedzvojumiem. Var saukt ar

Brbpinokija jeb Bp. Bptes k pas Brbiju paveids.]

[33.5. Variants: nomainmu degunu komplekts. Pie tam var bt mainga ar tieksme uz piedzvojumim.]

[33.6. Anatomijas un fizioloijas stunda ar caurspdgo Brbiju: var redzt, k pa

galvas smadzenm plst kaprzes...]

[33.7. Lidojo Brbija, vizina Kenu groz.]

[33.8. Brbija-spre: plsga, med muas.]

[33.9. Brbija staig, piedodiet, visa aplipusi ar mum. Jo viai, foklai esot,

nejaui piekabinjusies paba no mupapra.]

[33.10. Te lietoto fantzijas pamienu es saucu par ontoloizciju jeb

fiziskoanu kad lietas no izzias u.tml. procesiem tiek priekstattas k tiei eso-as pa dab. eit man tds ir fokl objekta jdziens. Man is pamiens patk.

Dertu kaut k visprgk par dadiem foklo lietu piedzvojumiem.

Bet der padomt ar par otrdu pamienu.

Un plak par realitu splm.]

[33.11. Divi fokli objekti saskrienas, sakrats un apmains kdm pabm.]

[33.12. Sniega lavna kalnos pki sk velties atpaka uz augu jo pa ceam ir

uzskrjusi attiecgai pabai... Vai objektam, no kura ir aplipusi.]

[33.13. Brbiozauri, tlk lai katrs izdom pats. Bet, protams, tie ir smuki.]

[33.14. Brbija transformers. Bet vienmr glta... tai vai cit veid. Ar ja via

tagad ir, piemram, debesskrpis.]

[33.15. Veikal Spaider-Brbija vilina savos komercilajos tklos pircjus.]

[33.16. Brbiju pznis: karaliene, darba Brbijas, sargbrbijas... Jaunas Brbijas

izias no knim, nav jprk.]

[33.17. Brbija, kura spljas ar lellm ar Brbijm.]

[33.18. Variants: s otrs Brbijas paas spljas ar treajm Brbijm un t

tlk...]

[33.19. Brbiju pasaul pastv dadi komunikcijas veidi starp Brbijm gan k pie cilvkiem, gan splans ar lellm.

Pdj var bt ar abpusja kad abas ir lelles viena otrai.]

[33.20. Variants: Kens var drusku apjukt, ja nesaprot, ar kuru Brbiju dotaj brd var prtgi parunties utt., bet ar kuru ir jspljas. K jums pam tas nesajk, vi dom.]

[33.21. Vai Brbijai sples pieredze un dzves pieredze var viena otru bagtint?]

[33.22. Apzinti emam par foklajiem objektiem literrus darbus. Vai filmas utt. T varbt vars labk dabt fanfikus.]

[33.23. Brbija-mrija. Bez komentriem.]

[33.24. Brbija-bite:

Brbija strd k dadien skues: / Pav apputeksn pues. / Centgi lido no

zieda uz ziedu / Slinkajm bitm par kaunu, / Lielajiem iriem par biedu.]

[33.25. Un via dinkst... tas ir, dc. Tlk, kad Brbija strd ar pum, via ir

mazliet strpaina. Ja viu darb trauc, var laist darb dzeloni, kur viai ir vien no galiem. Toties, ja js uzvedaties labi, Brbija pc tam aizlido uz savu stropu vai leu kasti un tur taisa medu.]

[33.26. Medu gan nav ieteicams ilgi glabt jo citdi to var pievkt Kens, lai br-vtu reibinou dzrienu, medalu. Td, ja negribat vlk redzt Kenu leu cilvka cieu pazemojo izskat, tas ir, pieurbojuos, - tad cienjieties savlaicgi!]

[33.27. Brbija-bura. Var iztloties dad lielum. Vai pat maing.]

[33.28. Brbija-pura un k ar tdu splties...]

[33.29. Brbija-cepure. K cepure t var ziem sildt jums ausis, k Brbija v-rot ceu. Nefokls Brbijas un nefokls cepures s funkcijas savienot nemdz.]

[33.30. Brbija-dienasgrmata skol. Pati visu atceras, nekas nav jraksta. Un ar viu var splties, ar parasto dienasgrmatu tas ir grtk.]

[33.31. Brbija-ekskavators. Nebrnieties, ja st ir grvji krustm rsm. Tur

brni ir spljuies ar Brbijm!]

[33.32. Elektrisk spuldzte ir pieslgta elektrotklam, bet Brbija ir pieslgta brbiju tklam, varbt bezvadu. Un te var domt tlk.]

[33.33. Brbija-filtrs. Tlk var domt, ko tiei filtr - biezumus, skaas vai sazin ko -, un kur. Varbt viai fokl veid ir vairkas iespjas, katra sav reistr.]

[33.34. Brbija-grmata? J, pie tam drzk audiogrmata.

Brbija-grmatu skapis. Varbt audiogrmatu skapis? Katr atvilktn sava.]

[33.35. Brbija-hidroelektrostacija: var tekoa dens eneriju prveidot elektriskaj.]

[33.36. Brbija-iela. Td veid to lieto bezcea apstkos. Bet pilst kad ir

transporta sastrgums un ar esoajm ielm nepietiek.]

[33.37. Brbija-joks. Var izsaukt smieklus kdos simt veidos.

Varbt pareizk bija teikt jokdare? Kur variants labks un ar ko?]

[33.38. Brbija-kleita. Nepiecieambas gadjum to var uzrbt citai Brbijai.]

[33.39. Brbija-lupata. Slauki, cik gribi, tfeli, grdu vai traukus, pc tam atkal ir skaista un tra, k jau Brbija.

Te, iet, iznca drzk otrda prnese - domjamai brbiskai pabai uz parastu lietu, kurai oreiz bija laimjies bt par Brbiju.]

[33.40. Brbija-miega zles: dzied/spl paas aizmidzinoas melodijas. Ts

neizsauc pieraanu un vispr palaikam mains. Saukta ar par -Brbiju.]

[33.41. Datorbrbija. Brbija-mjaslapa. Ar to var splties gandrz tpat k ar parasto Brbiju, plus vl daudz savdk! (Piemrus.)]

[33.42. Brbija, kura prcietusi pasaules galu. Ik pa brdim kds astrologs vai vl kds... hm, viedais zio par pasaules galu. Attiecgais datums paiet, un ms nek neesam manjui. Tau es neapgalvoju, ka astrologi vai citi viedie vienkri muld. Ir cita versija: pasaules galus un daas citas infekcijas msu viet prcie Brbijas! ai zi Brbija ir visai izturga, Kens ar.]

[33.43. Brbija-spoks. RDS, iet cauri sienm. Vai bied cilvkus nezinu, Brbija

tomr ir no skata simptiskka par parastajiem spokiem. Varbt mdz izsaukt nevis bailes, bet ko citu, teiksim, esttisks emocijas.

Variants: spokojas pr ar Kenu.

Variants: spokojas pil un var apkalpot ekskursantus.

Variants: Brbija ir tds spoks, ar kuru var splties.]

[33.44. Pie viena. Pil konkurss: mekl jaunus, rdgkus spokus! Lai katrs izdom pc savas gaumes, ko tad is vrds nozms!]

[Piezme. K parasti, es eit visbiek necentos ciei turties pie dot uzdevuma, bet drzk vienkri fantazju, kas ienk prt. Kur vairk mins turties un iet dzik, varbt dabs ko labku.]

Var izmantot pabu kombinciju.

Parasti daudzo [aplambu] vid rodas oriinlas idejas, kuras nedos minjumu

un kdu metode.

Foklo objektu metode ir lieliska metode, lai attsttu iztli, asociatvo domanu

un nopietnu izgudroanu.

(Ir ar spcgkas metodes. Izgudrojumiem izgudrojumuzdevumu risinanas

teorija jeb TRIZ aurk nozm un pagaidm nepabeigt tehnisko sistmu atts-tbas teorija ar visiem to instrumentiem. Fantazanai fantogrammas, etru stvu metode. Autors, tpat k visai TRIZ metodoloijai, Henrihs Altullers. Ir likti pamati ar mkslas sistmu attstbas teorijai un zintnisko priekstatu attstbas teorijai. Autors - Altullera skolnieks Jlijs Murakovskis. Tajs ar ir savi

pamieni. - J.T.)

Ierosinjumi metodes attstanai.

Brniem oti patk, kad fokus novieto vius paus. oti jautri notiek aprba pilnveidoana piemram, zeu, zebiku, zbaku.

Var jau iepriek noteikt objektu klasi [kategoriju] otrajam solim. - Можно заранее

определить класс объектов на втором шаге.

Metodi var lietot, lai izdomtu noformjumu veikaliem, izstdm, dvanm.

Pirms ideju enercijas skuma var ar brniem apspriest, kas izvltaj foklaj

objekt labs, kas slikts, kam/kuram labs un slikts un kpc. Un pc tam erties

klt fantazanai.

Labks idejas vajag paslavt.

34. Pamienu kombinana.

Fantazanas augstk pilota ir daudzu pamienu pielietoana vienlaicga vai secga. Izmantojam vienu pamienu un tam, kas iznca, pievienojam citu

pamienu. Tas aizved oti tlu no skotnj objekta, bet, kur tas noveds, galgi

nav zinms. oti interesanta nodarbe, izminiet. Bet tas ir pa spkam tikai

drosmgi domjoam cilvkam.

(Gan jau var ar nelietot vrdu drosme. Intelektul drosme, pc manas

pieredzes, biei vien nozm vienkri citu pieeju attiecgajam jautjumam.

Starp citu, fantzijas novad to var realizt daudz vieglk nek citur.

Bet tlk, ar fantzijas paldzbu, var bt vieglk ar cits joms. J.T.)

Uzdevums.

emiet objektu no pasakas (piemram, Buratno, Raustis - Колобок) un pielietojiet tam secgi 5-10 fantazanas pamienus. Kas iznks?

[34.1. Varbt ir vrts to izmint tiei ar laika manu k objektu?

Vai ar laika ceojumu? Un t tlk.

...J, protams, pavisam noteikti vajag to izmint ar hronoklasmu/-iem!]

[34.2. Laika mana, kura pati lieto fantzijas pamienus.

Konkrtk, variantus.]

[34.3. Starp citu, Rausij nereti vien taisni t ar dara, k te tika ieteikts. Un tur

dzvo visdadkie Rausi, ar oti brnumaini.]

[34.4. Rausu kultr ir jauka tradcija pa reizei mainties ar pabm. Vai vismaz ar padomiem, k kuru pabu apgt un izlietot.]

[34.5. Lai aizietu no vecmmias un vecttia, no vilka, no lapsas... - k jau

Rausi mdz dart -, vii nereti lieto fantzijas pamienus un t prvras ldz

nepazanai.]

[34.6. Sacensba starp Rausiem un, varbt globlm, Rausu meklanas

sistmm. Pagjui tie laiki, kad mdza vienkri izlmt pa malm sludinjumus: Pasprucis jauna tipa Raustis!]

[34.7. Tiesa, ir skui lietot ar jauna tipa Rausu meklanas ldzekli naudu. T.i., izsludint atalgojumu tam, kur nodos Rausti. Tau, pirmkrt, tas ne vienmr atmaksjas. Otrkrt, Rausi ir skui pai pelnt naudu, lai pretdarbotos. Fantzijas pamienu lietoana paver tam labas iespjas...]

35. Senas skaistas fantzijas ar prvrtbm.

K lieliskas fantzijas piemrus atcersimies seno grieu un romieu mtus, kuros cilvki prvras pr augiem.

* Skaistais jauneklis Kipariss netm nonvja briedi savu mluli. Vi ldza

dievu Apolonu aut viam skumt mgi. Apolons prvrta viu par slaidu koku

kiparisu. (T laikam grieiski, t krieviski, bet latviski ciprese. J.T.) Kop t laika

ciprese skaits skumj kapu koks.

* Citam skaistam jauneklim Narcisam (grieiski laikam Narkisam J.T.) bija

citds liktenis.

** Pc vienas versijas vi ieraudzja up savu atspulgu un, iemljs taj un

(pc laika J.T.) nomira no mlestbas Dievi prvrta viu par smargu ziedu

(protams, par narcisi J.T.).

** Pc citas versijas Narciss uzdrkstjs neatbildt uz sievietes mlestbu un pc

citu vrieu atraidto sievieu prasbas vi tika prvrsts par pui.

** Vl pc vienas versijas Narcisam negaidti nomira mot dvumsa.

Srojoais Narciss ieraudzja up savu atspulgu, nodomja, ka t ir msa, ilgi uz

to skatjs un nomira no bdm.

** Pc ceturts versijas vi ieraudzja savu atspulgu up, iemljs, bet saprata,

ka mlestba ir bezcerga un nogalinja sevi. No via asins lsm izauga ziedi, ko sauc via vrd.

...Skaisti fantzijas piemri. Viena versija skaistka par otru. (Jo pai, ja jums patk ststi par nvi. J.T.) Miniet izdomt savas ne mazk dramatiskas vai

aizkustinoas versijas par Narcisu.

* Leenda par Dafni. Apolona, kur bija vi iemljies, vajt Dafne ldza dievus

paldzt - un tika prvrsta lauru kok, un tas kuva par Apolona svto koku. Kop

tiem laikiem mzisko sacensbu (par godu Apolonam) uzvartjus apbalvoja ar

lauru vainagiem. Antkaj mksl Dafni (Dafniju) attloja moment, kad, Apolona pankta, via prvras (izaug) par lauru koku.

* Prgalvgais jauneklis Faetons netika gal ar sava tva saules dieva pajgu - un par to tika nosperts ar Zeva zibeni. Faetona msas Hlidas tik rgti apraudja

bra nvi, ka dievi vias prvrta par papelm, kuru lapas vienmr alc tik skumji.

Bet Hlidu asaras kuva par dzintaru.

[35.1. Reizi gad Kipariss jeb Cipresis uz vienu nakti prvras atpaka - lai

izkusttos un lai tiktos ar briedi, kuru Ads uz to nakti atlai no sava zoodrza.]

[35.2. Bet reizi simt gados ie svtki ilgst vairkas naktis.]

[35.3. Visprinm. Pieemsim, ka nve darbojas savdk: reizi pa reizei var uz

laiku atgriezties dzv.

Varbt tdas ir laika pabas.

Tlk, kda dzve td pasaul? Kdu attstbu/as te var izdomt?]

[35.4. Vajadztu izdomt krtgk, kpc nkoaj atgrieans reiz paliek atmia

ar no iepriekjm reizm.]

[35.5. Vl visprgk. Dzve pasaul, kur jebkam - vai vismaz oti daudz kam - no pagtnes ir iespja - kd ierobeot veid, piemram, uz laiku - atgriezties. Varianti: spontni paam vai pc msu vlans, ar msu spkiem. Vai vl pc citas gribas/cit ietekm. Pc kdiem likumiem.]

[35.6. Epizode: tagadn kontakt vairkas lietas no dadiem laikiem.]

[35.7. Piezme. Vai t vartu atgriezties ne vien atsevis fizisks objekts, bet ar kas abstraktks, piemram, mode?

K js risintu o jautjumu, ja jsu uzdevums btu radt/programmt dadus

atgrieans veidus?

Palgjautjums: kdas atgrieans ir bijuas relaj dzv/vstur? Kpc ts bija

iespjamas?]

[35.8. Variants: stas nves/nebtbas nemaz nav, tikai atgrieans parasti paliek pamazm arvien ierobeotkas/grtkas.

Apakvariants: nemirstbu sasniedz nevis vien rvien, bet cnoties pret iem

atgrieans ierobeojumiem teiksim, lai vartu arvien biek.

K ar par labku adaptciju pc atgrieans.

Ttad ca par augstku dzves procentu, nevis vienkri ir/nav.

Tas attiecas gan uz cilvkiem, gan uz dadiem objektiem.]

[35.9. Variants: negaidti uz su laiku atgrieas kaut kas tds, kas ir bijis pirms

desmittksto gadiem... nu kaut vai mamuts.

Varbt ar laiku panksim, lai var biek un ilgk.]

[35.10. Variants: procents var kaut cik svrstties ar pats par sevi (to vai citu apstku d). Sezona, kas labvlga mamutiem.]

[35.11. Vl fantastiskk: progress, kuru pavada regulra pagtnes [lietu]

atgrieans, lai ar pagtne var bt piederga progresam.

...Formuljums gan ir samr miglains, toties ietilpgs.]

[35.12. Variants: pie mums var paviesoties vai vesels laikmets, tai vai cit mr.

Kaut kas ldzgs ir Harija Trtldava stst Labs laiks - Harry Turtledove The

weathers fine, Гарри Тертлдав Хорошая погода\Прекрасная погода, 1987.

Piezme (fantlab.ru). K ststa autors, ideja viam ienca prt, klausoties laika prognozi: kas btu, ja ie maingie cipari btu nevis grdi, bet gadi?

Esiet sveicinti pasaul, kur, pagrieot kondiciontja kloti, tu maini nevis

istabas temperatru, bet gadu, kur tu dzvo!]

[35.13. Te var domt tlk: mainm gadus bet ja tais gados mums ar bija

spja maint gadus... tad jautjums, kuros gados ms dzvojam, sarejas vl t-lk... un tur droi vien iznks kdi kvalitatvi jauni efekti. Tlk neesmu domjis.]

[35.14. Apakvariants: tas, kas pie mums viesojas, ir kontakts/piekuve tam vai

citam laikam vai objektam (vai vairkiem). Protams, ldz ar to ar via, objekta vai laikmeta, vsture tiek papildinta, vi iegst klt jaunu turpinjumu.

Tlks sekas vl jizdom, var bt varianti.]

[35.15. Visprinjums: pults ar visvisdm piekuvm.]

[35.16. Tiktl pagaidm par atgrieanos.

Bet kaut kas ar o lietu ir jdara, tr nebtba tas ir prk stulbi.

Un ar ar citesambu

(cilvku atmis vai savu darbu seks, vai pateicoties tam, ka tevi, tavas vlmes - piemram, lai tas un tas ietu labi -, ttad tavu saturu... realiz citi, kaut ar tu pats to neredzi... j, tas viss ir reli - bet...)

tomr ir par maz!

To lietu vajag labot.

Bet pagaidm vismaz pafantazt.

Fantazana galu gal var izvrsties visai produktva.]

[35.17. Vl pc vienas manas versijas, katra ciprese ir Kipariss, un katra savu rei-

zi prvras. aj versij briedis ieskrien pie Ada vien uz brtiu atvilkt elpu.]

***

[35.18. Leenda nepieminja, ka Faetons gan nemk vadt auto un tamldzgi,

toties mk akumult elektrbu. Laiku pa laikam vi pards kaut kur pamal, lai

pakaitintu Zevu un uzldtos.]

[35.19. Un Hlidas dzvo atkal normli... nu varbt ar daiem piedzvojumiem

sakar ar bra jauno dzvesveidu.]

[35.20. Tau ar papeles ir palikuas. No iepriekj varianta. Pats esmu redzjis!

Ar dzintars joprojm pastv. Tomr tagad tas bs izclies kd cit ce. Un

dakrt taj var redzt senus kukainus.]

[35.21. Kur mins/uzfantazs vairk variantu par dzintara izcelans izcelanos un tlko attstbu?]

[35.22. Bet XIX gadsimt Faetons atgriezs uz ilgu laiku. Elektrba ir ar mums!

Kamr neradsies vl kas labks.]

[35.23. Tiesa, kad Zevs dusmojas un sk baustties (prkooties), tad

elektroaparatru esot labk izslgt.]

[35.23a. Piezme. Zevs ir k tds nelgs suns: vispirms ko un tad rej.]

***

[35.24. Tagad atcersimies leendu par Narcisu. Pc vienas versijas, vi laikam

ticja, ka mlestba ir brvprtga lieta, nevis klauas, un reiz uzdroinjs to noraidt. Bet dievi pc vrieu atraidto sievieu prasbas prvrta viu par pui...

Vai pie dieviem bija k pie komunistiem: run vienu, dara citu?

Ja ne tiei komunisti, tad politii vii tau ir...

Bet tlk, tlk!

Kop t laika sievietm dvina negatvi noskaotus vrieus, tas ir, pues?

Tas tds dievu joks?]

[35.25. Narciss skatjs, skatjs, skatjs up - un nevarja izirties, kur no

daudzajm versijm viam btu labk nomirt. T ar palika dzvs. Lai dzvo

neizlmba!]

[35.26. Narcisam galu gal tiktl noriebs skatties up un domt par nvi dads versijs, ka vi aizmuka, atstjot pui, lai t dom via viet.]

[35.27. Narcisa msa pilngi pamatoti dom, ka brlim vajag dzvot un nevis nkt

pie upes.

Varbt taisni via brli prliecinja. Kad pardjs viam - acmredzot pateicoties dievam Hermejam, kur mazliet brvk traktja pastvoos noteikumus.

Vai vismaz Morfejam.]

[35.28. Superaents Narciss ar superspju: pietiek viam ciek paskatties up,

k vi nozd aizkustins kaut kur tlu prom. Vismaz pc vienas versijas.

Vi darbojas gandrz pa visu pasauli, tur ir tik daudz zemju un tik daudz upju...

Vai kds par to ir uzrakstjis dramatisku spiegu ststu sriju, to nezinu.]

***

[35.29. Bet kdi piedzvojumi bija Dafnijas vrdamsai, ja klasiskaj literatr par

viu uzrakstja vispirms tradiju Dafnija, bet pc tam komdiju densblusa?

...Viens oms teica, lai pajaut Ciklopam.]

***

[35.30. Skaistais jauneklis A. skurbul pazaudja apenes, dievi ielojs un

prvrta viu par apini... Piedodiet, laikam aizrvos.]

[35.31. Tad aizrauos otrdi. Apinis lodams kaut kur atrada apenes. Par to

dievi viu prvrta skaist jaunekl. Kop t laika visi apii lo. Mekl zaudtas

mantas, lai dabtu prmiju.

Lk, es miergi pastaigjos un te pki uzskrienu skatam, kad atkal viens apinis

prvras...]

[35.32. Bet psihologi ir sagatavojui testu: k noteikt, ka dotais jauneklis ir

prvrsts apinis. Vai vl kas cits.]

[35.33. Kombintais variants. Tdas prvrtbu lietas notikuas tik biei, ka ir pai

dievi jau aizmirsui, kur jauneklis skotnji bija apinis, kur n.

Kdos gadjumos tam var bt nozme, kdos n?]

[35.34. Tlk. Lgums ar dieviem par regulrm prvrtbm...]

[35.35. Skaistais jauneklis K., noncis naudas grtbs, mdz prvrsties par

kpostu. Pc kda laika, tas atkargs no naudas grtbu lieluma, viam izdodas

atkal savkties un prvrsties atpaka.]

***

[35.36. Sarkangalvte un berserks.

Vilka vajto Sarkangalvti dievi prvr par skaistu un indgu sni - mumiri.

Tau vilks, pateicoties dievam Odinam, prvras par berserku un atkal grib apst

Sarkangalvti, jau k mumiri.

Berserki ir tdi seno skandinvu karotji, kuri lieto mumires, lai taptu pietiekami

dulli un vartu kauties k li vai vismaz k vilki. Daiem kauties ir svargk nek

dzvot... Viens no vrda skaidrojumiem: cns k lcis, lai gan tas tiek apaubts.

No interneta. Berserks - ...vrs, kuru regulri prem nekontroljams kaujas

trakums, kur ievrojami pieaug t fiziskais spks un trums, zd spju sajta...

kas to padara par gandrz neuzveicamu karotju... spj pankt kaujas ekstzi vai

transu (pc vienas versijas, ar halucigno su paldzbu)... uzvedb ldzins

meongam zvram, rc un rc... pozicionjas k vilkatis, kur spj prvrsties

par lci vai vilku...

T nu abi prvras te turp, te atpaka. Nez, kur sps vairk turt?]

[35.37. Pc vienas versijas, berserks tomr apd Sarkangalvti (ko nebija spjis, bdams vilks).

Tau tikai redzamo dau - un via atkal izaug no sotnes jeb miclija.]

[35.38. Variants: t berserks dab savu dullumu, varbt ne reizi vien, bet

Sarkangalvte galu gal paliek dzva, k jau tas pienkas.

Visiem ir labi? Nezinu: miergo auu attieksme pret tdu kaujas Sarkangalvti, ja

vii to dab zint, tagad ir tda pati, k pret berserkiem.

K ies tlk, varbt visvairk ir atkargs no paas Sarkangalvtes.

Acmredzot ideju var attstt daudz veidos.]

[35.39. Pc otras versijas, Sarkangalvte iestjs civildienest un, k pateicbu dieviem, veltja savu dzvi cai pret mum (kam veiksmgi izmantoja ar savu jauniegto spju prvrsties) un par higinu.

Bet vl pc citm versijm...]

***

[35.40. Vispr jau augi ir pietiekami dadi, lai te vartu atrast daudz ko

interesantu. Un ar su valsts prstvji - ko agrk pieskaitja pie augiem - var

bt diezgan dadi.

Prvrsties par... baldrinu, baobabu, durinu, eglti, hlorellu, par kdu jras augu,

par kaktusu, kartupeli, kukurzu, kombinto augu rpi, linu, orhideju, papardi, piepi, ppdi, vispasaules vai transkontinentlu ppdi, raugu, jauna parauga rau-gu, sekvoju, par kdu seno augu, par kdu jaunu irni, par densrozi, eeu...

Prvrsties: reiz un uz visiem laikiem; uz laiku (uz kdu?); vairkas reizes vai

daudzreiz, regulri, vai pie/ar kdiem nosacjumiem. Pc savas gribas, pc sveas,

ar drauga paldzbu, izmantojot komercpakalpojumu... Par vienu augu, vairkiem,

populciju, lielku masu, par dau no auga uz pajm, par (fito)planktonu (tai vai

cit daudzum)... Par augu, kuram paas attiecbas ar bitm, mum, kolibrijiem, dzeiem, pandm, ziloiem, vaiem... ar medicnu, celtniecbu, tautsaimniecbu, zintni, mkslu...

Un t tlk, un vl tlk!]

[35.41. Skaistais jauneklis S. strd laboratorij, kur cns pret antibiotiku

rezistenci. Vi regulri prvras par snti, katrreiz drusku savdku, - un

izstrd jaunu penicilna paveidu vai ko tamldzgu.]

***

[35.42. Tagad vl par vienu leendu Jsons un argonauti.

Konkrtk, par Jsona tva Aisona (angliski Aeson, krievu avotos Эсон) likteni. Viu no troa gza brlis, bet par tlko grieiem bija trs versijas.

Divos variantos vi iet boj bet dados laikos.

Treaj variant dla Jsona no argonautu brauciena prvest vedekla Mdeja ar

savm burvestbm paldz viam atgt jaunbu. Kas bija vl tlk, par to netiek ststts. Varbt ka Aisons devs pasaul meklt pats savus piedzvojumus...

Interesanti, ka tiei tre versija ir senk - ttad, iespjams, autentiskk. Tau

prststos t ir sastopama visretk.

Varbt ka civiliztajiem sengrieu autoriem t ita nepietiekami drma. Vai nepietiekami morliski esttiska kas biei vien ir viens un tas pats. Saprotiet

pai, vai tad var iznkt sta morle, ja kds paliek dzvs?...

Rodas jautjums, kuras leendas vl ir tikuas prstrdtas, ts drmizjot? Un

kam tur bija jnotiek patiesb?]

[35.43. Var iedomties apakvariantu, balstoties uz to, ka Aisona un Jsona vrdi

skan t k ldzgi. Varam pieemt, ka daa no teiksms Jsonam piedvtajiem

piedzvojumiem patiesb bija Aisonam...

Vai nevis Jsonam, bet kdam citam piedvtie: Aisons pc atjaunoans var bt rtbas labad mainjis vrdu.

Aisonam pirmaj jaunb ceojumu un piedzvojumu laikam nav bijis, un tagad vi droi vien cents atbilst heroiskajiem standartiem.

Vl apakvariants: ko Jsons ar Aisonu varja prrunt pc atjaunoans un varbt pirms Aisona doans piedzvojumos?]

[35.44. Teiksmas ar maintu vrdu ir iespjamas. Hrakls patiesb bija Alkds. Par Hraklu kas nozmjot slava Hrai vai tml. - viu iesauca, iet, pateicoties dievietes Hras paajai naidgajai attieksmei pret viu.

Bet, vl preczk emot, vii bija divi bri, iet, Alkds un tikls!

Un ir iespjams, ka varodarbus vai lielu to dau vii stenb veica kopgi, - tau leendai, protams, ir rtk ar vienu varoni. tikls palika n...]

[35.45. Bet, ja ar leendas Hraklam nav bijis viena noteikta rela prototipa realittei vi tomr ir pr-rk br-riesmgi var-rongs...

Tad ms tomr varam pieemt un iekaut sav versij ideju par sto, oriinlo, un prveidoto variantu.

Piemram, td gar, k to izdarja Henrijs Laions Oldijs sav romn par Hraklu Varonim ir jbt vienam Генри Лайон Олди Герой дожен быть один.

Td gadjum pati leenda var sloties realitt un leend...

Jo vairk tpc, ka pati leendu prveidoans ir zinma un visai izplatta lieta msu, tas ir, pamata realitt. Un reizm pat prveidoana/ietekmana ar nolku.

Ja msu realitt attiecgs leendas versijas nav zinmas lk, Jsona gadjum ir, bet par Hraklu es nezinu - tad varam pieemt, ka ts vienkri nav saglabjus. Ar parasta lieta.]

36. Pielikums (J.T.): drusku par laika ceojumiem.

[36.1. Laika ceojums leendas vstur, lai stenotu labko versiju.]

[36.2. Tikai... kas t par vsturi, kd laik ceot?

Leendas iekj laik vai laik, kur attsts pati leenda?

Ja iekj - tad vai pats laika ceotjs nk no s leendas, vai tomr no rpuses?]

[36.3. Ja rj - tad vai ontoentiskaj, dots leendas dzves laik, dots

leendas vstur? Vai varbt pat filoentiskaj - teiksim, leendu anra

attstbas vstur?

Un leendu uztveres vstur?]

[36.4. Vai pat - dotajai leendai ir vairkas virssistmas (ne tikai literrais anrs)

- un ttad var bt vairkas dadas filoentisks vstures?]

[36.5. Vai t: ceojam dots leendas iekj laik, bet td, kds tas bija taj un

taj paas leendas vstures posm? Jo citos posmos, leendai mainoties, varbt

bija kas savdks.

Ttad heterogna laika ceojumu kaskde?]

[36.6. Bet ne jau vienmr s patnbas bs iepriek zinmas. Var ceot laik ar

tpc, lai ts noskaidrotu, izpttu.

Un tlk varbt jau rkotos pc apstkiem.]

[36.7. Visprgi: laika ceojumu kaskde ar dadm izvlm procesa gait.]

[36.8. Tau, hronooperciju praksei tlk attstoties, tie varbt vairs nebs

atsevii ceojumi: ms jau iepriek kdas pults displej varsim redzt visdos

laikus un to attiecbas un uzreiz nonkt vajadzgaj koordint.

Tas ir, eit - leendas 1) dot, mums vajadzg veida iekj laika 2) dotaj moment.]

[36.9. Iespjams, vars lietot kategoriju pieeju - skat. cit viet un dabt uzreiz

visus ceojuma galamrus ar mums vajadzgajm pabm.]

[36.10. Tlk. Dots leendas norises laiks, ttad iekjais, var bt piesaistts

noteiktam vsturisk laika pariodam; Jsona leendai tas bs kaut kur Miknu

Grieijas laik.

Bet varbt da piesaiste nav viennozmgi noteikta, var lokalizt vairk vai mazk

dadi.

Ko tas nozms laika ceojumiem? Variantus.]

[36.11. Vai pat te bs zinms mikslis, k laikam ir ar Homra eposiem, kur domts Miknu laiks, tau vl vairk ir paa Homra laika iezmju...

Te mana fantzija pagaidm ir apstjusies, lai gan gadjums ir interesants, ir ko

domt tlk.]

[36.12. Sackste: kur sadoms/atrads vairk dadu laiku, kuros ceot (ai

situcij, tas ir, saistb ar leendu)?

Relais laiks vai tri leendrais/literrais, tas te pagaidm nav svargi.

Tlk, kur izdoms vairk visdu iespjamo attiecbu starp dadajiem laikiem?]

[36.13. Vai te var bt kdi kombinatvie/sinttiskie efekti? Pat kombintie

ceojumi, kuros ir darana ar vairkiem laikiem?...]

[36.14. Bet kur vispr ne tikai dotajai leendai, bet vispr - sadoms vairk

dadu laiku un to kombinciju, kur ceot?]

[36.15. Piezme 1. Laika ceojumi pagaidm tiek skatti diezgan vrgi un nabadzgi

ar tpc, tai skait, ka tajos mdz bt darana tikai ar vienu laiku.]

[36.16. Piezme 2. Pirmaj brd tas iet dabiski. T teikt, pasaule ir vienota, viss

ir savstarpji saistts, un tam atbilst viens kopjs laiks.

Bet te atkal ir azmirsts skotnjo priekstatu saret... tas ir, attstt tlk.

Pasaule ir savos mros vienota, bet savos mros n, dads sistmas ir savos

mros saisttas, savos autonomas vai pat ar brvbu.

Un dadm sistmm var atbilst dadas laika formas.

Un, tlk, attiecbas starp m formm ne obligti bs ts vienkrks un

viennozmgks.]

[36.17. Piemram, ir tdi bioloiskie procesi, kuru laiks nav viennozmgi saistts

ar fiziklo laiku, abiem laikiem nevar dabt kopju mru.

Lai dabtu noteiktus viennozmgus rezulttus, ir jem laika vienbas, saisttas ar

dot tipa bioloiskajiem procesiem - piemram, nu dalans laika vienbas. Bet

mums vajadzgo procesu mrana ar standarta fizikl laika vienbm tdus

rezulttus te nedod - jo nu dalans laikam ar o laiku nav pietiekami regulru

attiecbu.

Lai gan pats par sevi nu dalans process ir pietiekami likumsakargs.

Bet laikam btu pat dvaini, ja das brvbas pakpes nemaz netiktu attsttas un vienmr saglabtos viennozmgas attiecbas starp laikiem.

...Nu kaut k apmram t.]

[36.18. Te runa bija par metriku, laika metriskajm pabm. Tau visprg

gadjum kaut kas ldzgs droi vien var bt ar jebkurm laika pabm,

piemram, ar topoloiskajm.

Un ne vien saistb ar bioloiju vai tml., bet galu gal ar pa fizik.]

[36.19. Pie viena, garmejot. Interesanti, k to nkotn vartu apskatt Latvijas Multiversittes kur ir darana ar dadm pasaulm un dadiem zintnes

variantiem Polifizikas un polimatemtikas fakultt?]

[36.20. Un, k jau pardjs piemr ar leendu, var bt ne vien laika ceojumi

vien noteikt laicisko attiecbu sistm, bet ar dads un maings. Un pat ar

izvles iespjm un vadms.

...Sistmu pasaule tau ir oti daudzveidga, droi vien vl vairk nek vienkro

lietu pasaule.]

[36.21. Kur domja, ka hronofantastik nek principili jauna vairs nevar bt?]

[36.22. Es te sakrvu diezgan daudz variantu. Bet var jau skt apgt pamazm,

teiksim, ar ststu par kdiem samr vienkriem, bet pietiekami interesantiem gadjumiem, kuros izpauas laicisko attiecbu daudzveidba vai to maingums.

Vai nu tas btu ststs publicanai, vai ideja savam priekam.]

[36.23. Lielko dau ideju no , 36. punkta var attiecint uz laika ceojumiem

vispr. Bet varbt ne visas. Dot punkta patnba - es te praktiski neiroju relo un leendro vai literro laiku.]

[36.24. Piezme.

Var uztaist ko vl saretku. Piemram.

Paretam fantastik ir bijusi ideja, ka dotais objekts vai dot pasaule ir radta nesen, bet tai tomr ir oti sena vsture tpc, ka t ir tikusi radta ar visu savu vsturi!

Vien Vladislava Krapivina romn (ja ne vairkos) tda ir pilsta, kuru skotnji

ir uzbvjui brni k rotau pilstu - neatceros, smilts vai k savdk.

(Papildbrnumu smilu pilstas tapanu par stu pilstu eit neapskatm.)

iet, ar ai idejai ir liels potencils tlkai fantastiskai vismaz! attstbai.]

[36.25. Ar ko vstures izmaia ar retroaktvo efektu atiras no parastas vstures izmaias?]

[36.26. Varianti das izmaias attloanai: a) jaunradt vsture ietekm ar visu

prjo iepriekjo vsturi; b) t ir gjusi/iet kaut k atsevii un tikai tagad

pievienojas lielajai vsturei; c) ?...]

[36.27. Nezinu, cik (b) variants ir rels, bet t reizm ir rtk iztloties.

Varbt var pieemt, ka vismaz reizm tas izpilds pietiekami lab tuvinjum.

Varbt prjs, liels vstures izmaias rodas/atveras pakpeniski, pc vajadzbas...

Varbt tas viss nk, teiksim, no kdiem parallo pasauu resursiem...]

[36.28. Varbt vsture ir princip atvrta sistma.

Pirmkrt, vsture JAU ir atvrta attiecb uz tagadni ms no ts dabjam arvien jaunu jgu, citiem vrdiem, t uz mums darbojas arvien savdk.

Tas ir kaut vai tpc, ka tagadne pati mains.

Otrkrt, ja ir laika ceojumi, tad vsture ir atvrta ar tiem izmaim.

Trekrt, varbt td gadjum t ir atvrta ar m te izmaim ar retro-aktivitti vai vl citdm neloklajm.

Ceturtkrt...]

[36.29. Vai ideju radt ar visu vsturi var kaut k paturpint?

Teiksim, t... Pirmkrt, radt objektu tagadn. Otrkrt, objektu pagtn. Trekrt,

objektu ar via pagtni/vsturi. Ceturtkrt - ? Piektkrt - ?

Vai t... Pirmkrt, izmaia tagadn, turpins virzien uz nkotni. Otrkrt, izmaia pagtn, turpins uz nkotni (k, teiksim, parast vstures izmaia). Trekrt, izmaia pagtn, turpins uz pagtni un nkotni. Ceturtkrt - ?

Vai turpinm vl kd veid...]

[36.30. Tlk! Pieemsim, ka retroaktivitte nemitjas, bet turpins neprtraukti, ka t ir tikpat visprgs process k parast laika plsma...]

[36.31. Kda ir dzve td vstur, kur ik brdi var pievienoties kas jauns, kda jauna apakvsture?]

[36.32. Un ja apskatm ne vien radanu ar visu vsturi, bet ar nemitgu prradanu? Vai skumam vismaz kdas atsevias prradanas?]

[36.33. Bet varbt to visu var apskatt k opercijas ar iespju kopm vai kategorijm ne vairs atsevim iespjm iespjamo pasauu telp, piemram, Evereta laiktelp?]

[36.34. K ds apskatanas veids ietekmtu msu iepriekjo jautjumu par ceoanas utt. iespjm dados eit, dots leendas laikos?

Droi vien, ka tur radsies vl jaunas iespjas. Bet konkrtk?]

[36.35. Es te vienbrd nodvju radanu ar visu vsturi par vstures neloklas

izmaias paveidu. Bet k to vl vartu raksturot, formult, kategorizt un

visprint, un attstt?]

[36.36. Nu kaut vai, piemram, no t viedoka, ka te iznk tda k dadu vsturu pievienoana vai savienoana noteiktos laika momentos...

Un ttad var domt tlk par visdm savienoanm?]

[36.37. K o 36. punkta dau par radanu ar visu vsturi vartu uzrakstt savdk?]

[36.38. Jautjums Jurija Tamberga stil. Izdomt sietiem 10 idejas, kad kaut ko

rada ar visu via vsturi un to var kaut k lietot.]

37. P.S.

37.1

Daudzi punkti man te palika stipri neattstti, ldz galam neizdomti. Kdus vl

jautjumus tur vartu uzdot?

37.2

Ldzgi, k es te mos ar Jurija Tamberga tekstu, var apstrdt ar citus avotus

piemram, Danni Rodri Fantzijas gramatiku.

37.3

Tas gan neaizsts nopietnu fantazanas sistmas (kda, manuprt, ir vai vismaz

top TRIZ) apganu.

37.4

Man fantazan parasti ir sa elpa. Daji no dabas, bet visvairk tpc, ka

neesmu sistemtiski strdjis, nemku to dart, man prk liela psiholoisk

barjera priek. Iesku te vienu, te otru, bet krtgi attstt neiznk.

Bet ie ieskumi reizm var bt diezgan interesanti un radikli. Un nav izslgts, ka turpinot reizm btu iznkusi kda Liel (vai diezgan liel) Ideja.

Un varbt tda, kuru uzzinjis, es pats brntos: k man tas neienca prt, bija

tau tik tuvu!

...Tad varbt to vars citi?

37.5

Nu kaut vai skum vienkri apkopojot to, ko es ai sav krjum esmu

sarunjis, piemram, par telpu vai par manm, vai par kdiem citiem

interesantiem jautjumiem.

Un tad varbt uzprassies - uzreiz vai pie apstrdes - teiksim, kds visprinjums

vai vl kas interesants... Vai ar kas vis nopietnb jauns radsies tri katram

paam, manm idejm varbt esot td k iekura lom.

37.6

Fantastisko ideju pasaule ir bezgalga.

Galvenais ir nekautrties.

Lai nu kur, bet doman to var.

3. H(A)OSU VCJI

1

Reiz msu Kosmosam uzbruka Haoss. Neveiksmgi (droi vien traucja bardaks). Tau kop t laika te visapkrt mtjas iekapsulti haosa gabali.

audis tos sauc par haosiem vai hosiem* (reizm ar par urm, porzm un vl visdi), vc un lieto, lai apietu dabas vai citus (piemram, loikas) likumus.

* krievu variant хвос

Teiksim, reizi vai divas pabraukt ar manu bez benzna. Vai atcelt 2x2=4 (uz dam mintm, td un td rdius un tm vai citm lietm, piemram, bulcim).

2

Haosa gabaliem mdz bt atirga jauda un citi parametri.

Un, protams, vlties ir jmk, un opert ar hosiem ir jmk...

***

TLK.

3.1

Tlk jau vartu iztloties fantastik visdadks ainas, kad viena vai otra lieta vienkri em un nav spk (vai vismaz ir daudz vieglk apejama), un vl pc cilvka vlans.

Un taist visai dadus sietus.

Ko es gan neesmu darjis. Ststus rakstt nemku, konkrtus sietus ar ne visai.

3.2

VARIANTS. iet, dai hosi (ne tik stingri iekapsultie?) kaut k pamans pat pamukt un slpties no rjiem.

Ttad ne visi hosi ir viendi viegli dabjami.

Gads ar visai reti eksemplri...

Un, protams, ir noststi par pavisam brnumainiem hosiem.

4.1

Kdus likumus js gribtu zinm mr atcelt, lai sasniegtu tos vai citus savus mrus?

Kdas labas lietas vartu paveikt?

4.2

Vienkrots variants: hosi, kuri var maint tikai notikumu varbtbas. Toties - pat visai pamatgi.

4.3

Kda vartu bt parasta hosu lietoana, teiksim, svtdienas piknik?

Varianti: (1) hosu pietiek vism vairk vai mazk parastm vlmm; (2) hosu

nepietiek, un ir jizvlas; (3) ...

4.4

Vl. Vai jums patiktu last fantastiskas avzes ar hosu ietekmtm zim vai citiem tekstiem un varbt druktas nepareizrakstb?

Bet hosu ietekmtus protokolus (piemram, eksperimentiem)?

5.1

Mdzot bt interesanta pieredze ar vairku haosa gabaliu kombinanu, kad izpilds, vienlaicgi vai secgi (vai vl kds kombincijs), vairkas vlans.

Reizm tiek sastdtas pat veselas programmas.

5.2

Viss cilvka dzves ce var sankt oti interesants, pateicoties veiksmgi savktiem/noertiem un veiksmgi lietotiem hosiem. (Piemrus.)

6.1

Variants, k pasplties. emam literatr tipiskas vai vismaz pazstamas situcijas (kaut vai no mlestbas trijstra vai no piedzvojumiem ar slpanos un eranu) - un iedomjamies, ka tur reizi vai divas trs var iejaukties hostis.

(Bet, k zinms, hosi var ietekmt pat dabas un loikas likumus.)

6.2

Hosu duelis (teiksim, tam, kur slpjas, un tam, kur mekl)?

6.3

Starp citu, mltji (pai - nelaimgie) reizm tiem lieto hosus. Kur prasmgi, bet kur ne visai...

Pie tam ir stingri ieteikts nemint tiei ietekmt otru cilvku (par to var bt smagi jatbild), bet gan tikai objektvos faktorus.

6.4

Ir novrotas, piemram, sackstes: kur puisis atness meitenei brnumainku zvaigzni no debesm...

Tas vl ir samr vienkrs gadjums, reizm notiek tdi numuri, ko ms ne

iedomties nevartu.

6.6

No t, ko viegli iedomties. Sackste, kur uzbvs domtajai nkamajai imenei labkus sadzves apstkus. (Vai vismaz uzprojekts.)

6.7

Stop, runa te nav tikai par ikdienas rtbm! Varbt vl vairk par iespjm pavadt laiku interesanti un radoi! Pat par iespjm attstties!

7

Hosi darbojas uz laiku. Bet ko paliekou no iem slaicgajiem brnumiem var

iegt?

Piemrs 1. Sintezt jaunu materilu, kur ar bez hosiem var pastvt, bet, lk,

rasties bez tiem nevartu (vismaz ne in gadsimt).

Piemrs 2. Ejam tlk, dabt/radt kaut ko tdu (agrk neiespjamu, bet tagad

paliekou), ar kura paldzbu tlk vars sintezt tos jaunos materilus (jau

norml krtb).

Piemrs 3. Un, protams, paliekoas ir iegts zinanas...

K var lietot zinanas, kas gtas no brnumainas situcijas, kuras vairs nav (un varbt ar neatkrtosies)?

...Tie bija tikai trs piemri. Bet ko vl var?

8.1

Kur eksperimentos (zintn vai vl citur) nodertu iespjas voluntri ierobeot tos vai citus likumus?

(Varianti: varam to tikai vienreiz katr eksperiment; varam to visai plai, gandrz bez ierobeojumiem; vl kdi varianti.)

Kdi eksperimenti, kdi ptjumi un izgudrojumi btu iespjami ar s jauns

tehnikas paldzbu?

8.2

Varbt dus piegjienus jau tagad var modelt datoriski?

Gan spls, gan vis nopietnb?

8.3

Kas maintos attstb civilizcijai, pasaulei, kura var ko tdu lietot?

8.4

K var kaut ko tdu lietot (fantastiskaj) medicn?

9.1

Variants visam ir sava cena. Mainot likumus, lai panktu kaut ko savu, ms kaut ko ar zaudjam. Ldz ar to ir izvles un pretrunu risinanas problmas utt.

9.2

Pirmais apakvariants: tas notiek paas dabas pc. Teiksim, kstot vieglki (mainot smaguma spku vai vl k?), ms nevaram tai pa reiz bt ar smagki.

9.3

Vai tomr reizm varam? Mainot vl kdus likumus?

Vai pastvoo likumu ietvaros, pateicoties kdai atjautbai?

Vai pat risinot attiecgo pretrunu visprg veid zintniski (ko nereti var TRIZ metodoloija)?

9.4

Tomr - jebkur gadjum - ms nevaram visu, neesam visvareni. Un kaut kdas problmas var palikt.

9.5

Lai gan problmas tas var bt ar labi: ts risinot (un reizm pat tikai apzinoties),

var iziet uz jauniem apvriem, veikt pavisam jaunus atkljumus.

9.6

Otrs apakvariants fantastikai: pa cena. Tas ir, tda, kura nevis izriet no paas dabas, ts likumiem, - bet kuru prasa hosi, pats msu risinanas ce ar hosu

paldzbu... Izpildot vlans d ce, btu kaut kas ar jzaud, jupur.

Te var iedomties oti dadus konkrtos variantus.

***

10.1

PIEZME.

Vai var iztloties eksperimentus vids ar maingu fiziku?

(Vai, teiksim, miju.)

Un loiku?

Matemtiku?

10.2

Kdas vartu bt manas, ja mainga ir pati mehnika (vienkrbas labad, klasisk un nevis kvantu)?

Vai elektrodinamika?

Kas jauns btu iespjams ar tdm manm?

10.3

Vai var kaut ko tdu aprakstt fantastik?

Varbt is tas jau ir bijis?

Bet pa zintn?

10.4

Vl kdi mainguma un nenoteiktbas veidi.

Piemram, neizpilds (kaut kd mr) enerijas vai masas nezdamba vai vielas sastva un pabu pastvgums. Vai ar: priekmeti neatrodas stabili vien telpas viet, bet spontni mdz paviesoties vl kur citur. Resp., telpisks attiecbas drusku urkjas.

(Pdjo variantu var skaitt ar par mehnikas maiu.)

Vai ar mains varbtbu rini, ts sk saskaitties kaut k savdk nek ldz im. Varbt ne visos gadjumos, bet tikai bulcim - vai tamldzgi.

10.5

K izskattos hosu lietoana datorik?

11.1

Variants: tri mainga vide un adaptvs vai evolucionjos eksperiments?

(tri mainties vai evoluciont var dadas lietas: taktika, stratija, pamatidejas, tehnika, matemtika...)

11.2

Dinamisks (manu/programmu) komplekss patvagas vides ptniecbai, tai skait eksperimentlai?

Vides raksturs un parametri iepriek nav zinmi, un eksperimentam vajag pakpeniski paorganizties un pakpeniski iegt noteiktbu?

Bez tdiem eksperimentiem laikam bs grti uz pavisam nesaprotamm plantm vai tml. apstkos...

12.1

K vartu prvietoties vid (tai vai cit, teiksim, klint, kosmiskaj telp, magm

vai zvaigznes dzls) mana (vai pat btne), kura spj uz su laiku un tai vai cit

veid maint dabas likumus sav tieaj apkrtn?

12.2

Abstrakt vid (kdos modeos ar zinmiem parametriem)?

12.3

Vai pat vienkri den: k vartu peldt maksimli tri?

Vai maksimli dziednieciski?

Kdi sieti par o tmu vartu bt?

12.4

Vilks un zatis, kuri abi kaut k lieto hosus?

Hosu uzmeklanas spjas nozme dzvnieku/augu evolcij?

13

Iedomsimies divstvu (divlmeu) manu.

Pirmais lmenis ir apmram tas, ko ms parasti saprotam ar manu.

Bet otrais lmenis ir mana*, kura maina/regul paus mehnikas likumus

(paai manai, pirmajam stvam, un varbt kaut kd mr apkrtjai videi).

* zinma procesu sistma - lai k t ar neizskattos, bet btb t bs mana

14.1

Starp citu, k ideju no 13. punkta (divlmeu mana) var pielietot laika manai?

14.2

K btu jmaina vai jpapildina dabas likumi, lai ktu iespjama laika mana?

(Pc pareiz zinmajiem likumiem ar laika manu ir nopietnas grtbas.

Lai gan patiesb eit lielks grtbas nk no msu izzias paradumiem.)

14.3

Tlk, kdas vartu bt sekas (blakus efekti) tdai maiai (tai vai citai)?

14.4

Bet ja grib vl ko labku par laika manu?

(Piemrus.)

14.5

Hosi darbojas uz laiku, parasti uz su. Tad ar laika manu un laika ceoanas prakses pabas (un to izmaias) nebs pastvgas.

(Pat var bt, ka briem var ceot laik, briem nevar.)

Vai to var k izmantot? Laika ptniecbai, laika manu attstanai (eksperimenti?) vai vl kam?

14.6

Kda btu laika mana (un laika ceojumi, un citas opercijas laik vai ar laiku),

kas darbojas maingi, pc maingiem likumiem?

Var, piemram, paemt virkni jau zinmu ideju no hronofantastikas un iedomties ts variatvas, pat viena ceojuma/paskuma gait...

14.7

Viens laika ceotjs bg, otrs er (varbt tas tds sports). Bet viu laika manm ir atirgas pabas/viu laika ceoanai atirgi nosacjumi...

Dadi laika ceoanas tipi vai tml.!

(Dadas laika manu markas? Pat ar atirgu fiziku?)

15.1

Pieemsim, ka ir tdi hosi, kuri maina nevis atseviu eksperimentlo situciju, bet... teiksim t, visu zintnisko domanu uzreiz, principus, kas ietekm visu

zintni. (Un pieemsim, ka tas ir tikai uz laiku.)

K tas vartu bt? Un ko, par piemru, vartu pankt td gadjum (-os)?

15.2

Piemra pc var emt kdus priekstatus par clonbu.

Vai kdus paas izzias principus.

15.3

Osciljoa (vismaz pirmaj tuvinjum) zintne: pietiekami svargas ts pabas (te vienas, te otras) laiku pa laikam mains (teiksim, lielku hosu ietekm) turp un atpaka.

Ko dart d variant?

Kdus eksperimentus ar pau zintni vartu veikt?

15.4

(Bet varbt s maias ir nevis lcienveid, bet pakpeniskas. Un kdu laiku pastv, piemram, starpvarianti. Vai ir spk vietm tas, vietm cits. Vai...)

15.5

K dzvot apstkos, kuros noteikta veida zintnisks patiesbas ir spk tikai uz

laiku, bet pc tam atkal mains? Varbt mains turp un atpaka?

15.6

Variants msdiens populr socil (vai pat politisk) relatvisma gar. Vadoo izzias metou maia: lai noskaidrotu, cik ir divreiz divi, rko socioloisko aptauju...

15.7

Kda btu dzve polizintnisk sabiedrb (tikko mintaj vai citos variantos)?

Piemram - k lietot vairkas parallas zintnes?

...Vai fantastik ir bijis kaut kas vismaz notlm ldzgs?

...Bet vai ar dzv nevar atrast kaut ko vismaz analoisku?

15.8

Ldzgs jautjums, bet citai situcijai: k lietot reiz msu un citplantieu zintni?

(Variantus. Piemram, kad msu saprta bri ir nevis vienkri no citas plantas, bet... teiksim, no nano pasaules.)

15.9

Krustojam ar laika manas ideju: hosa (un attiecgu vlanos) ietekm uz laiku iestjas nkotne.

Vismaz kaut kd mr. Teiksim, sk darboties nkotnes zintne.

K vars izmantot? Kdas bs problmas?

15.10

Varianti: iepriekjam punktam pamaint mrogus vai vl kdus parametrus.

Cik tla nkotne? Uz kdu laiku? Kd mr piemram, visa zintne vai kda ts

nozare, visai pasaulei (civilizcijai) vai tikai bulcim? Iestsies vienu reizi vai

vairkas? UN T TLK...

15.11

Dzve sabiedrb, kur t ir parasta prakse: laiku pa laikam iestjas nkotne

(vai pat divas)...

***

UN VL

16.1

Vai var kaut k maint paus hosus? Varbt msu realitte tiem atgdina tdu k

haosu?...

16.2

Lgumattiecbas vai partnerattiecbas ar hosti: vi izpilda kdu manu vlanos, es via.

16.3

Vl var iedomties minjumus sintezt jaunu hosti pie tam ar iepriek dotm pabm, zinm mr programmtu (bet diez vai pilnb, tas tau ir hostis).

16.4

Hostis, kur dibina kdu jaunu dabas likumu (vismaz uz laiku) un mums to vl

vajag izzint...

16.5

Jaunu vai prtaistu dabas likumu izminjumi?

Vai var aprakstt tuvk?

17.1

Kda btu daba un kda btu dzve pasaul, kur audis masveid lieto hosus?

17.2

Vai vartu reizm bt augu un dzvnieku adaptcija (un skbtu rezistence) hosu radtm prmaim (un visai dzvei maingaj hosu ietekm)?

17.3

Kdas vartu bt lielas publiskas (varbt svargu institciju veiktas) programmas ar hosu lietoanu, tas ir, dabas likumu mainanu (uz laiku) un vadanu?

17.4

Balsoana par dabas likumiem? Aitcijas kampaas?

17.5

Vispr, dabas likumu raoana un ts sekas.

18.1

Pieemsim, ka reizm (tikai reizm, netaissim ausmenes) kdi hosi pasprk va pai - un ttad spontni pamains (zinmos mros) dabas objekti un likumi. (Variantus.) Ko dart cilvkiem, sabiedrbai, civilizcijai?

18.2

Vai dos apstkos var bt kdi institti/dienesti, kuri novro, monitor dabas

likumus, vai tie nav mainjuies, - lai pie gadjuma maias izmantotu un, no

otras puses, novrstu nopietnas negatvs sekas?

Varbt t ar sauksim Brnumu dienests?

18.3

Bet ar vienkrkiem gadjumiem acmredzot jprot tikt gal katram paam. Brnumu mcba skols.

Brnumkursi. Piemram, iepazstina ar jaunkajm tendencm brnumu jom.

Brnumkopba?

Izgltba, dzve, ekonomika pasaul, kur dabas likumi urkjas.

18.4

Starp citu... Lopkopb mums lopi ir doti pastvgi. Bet brnumputni un pai bnumi atlido uz su laiku. Un vl ir jautjums, vai tie tev pieersies. Un jautjumi, k ar

tdiem apieties... Brnumkopjam ttad vajag prast daudz vairk nek, piemram,

lopkopjam. Bet ja vl grib maksimlus izslaukumus, tas ir, brnumus...

19

Sistemtiski ptot hosu darbbu msu pasaul un analizjot to praktisks

lietoanas pieredzi, acmredzot atklsies ar kdas likumsakarbas.

(Galu gal, mains tau msu, sakarg pasaule.)

Vai var pastvt kdi paradoksu rini, absurdu rini un vl kas tamldzgs?

Paiem likumiem ir sava loika, ar trakajiem variantiem ir jbt vismaz kaut kam ldzgam.

***

20.1

Bet cik tas viss ir reli?

Burtisk nozm ne visai.

Kaut vai tpc, ka pasaule nesastv no atseviiem likumiem bet gan no lietm, procesiem, sistmm.

Un, pat ja btu iespjams maint likumu pau par sevi, stenb tam droi vien

bs saretas sistmiskas sekas, kuras laikam pat btu grti izrint...

(Piemrus.)

20.2

Bet fantastik tas ar nav nepiecieams, tur var opert ar oti aptuvenm vai

vienpusgm patiesbm, prmrgi stiprm (no zintnes viedoka) idealizcijm un visvisdiem fantastiskiem piemumiem.

Un t tomr iegt pat jaunas patiesbas.

Lai gan visbiek ne tdas, pc kurm uzreiz var dabt kdu gatavu manu vai tml.

20.3

Un nereti, jo tlk ms atkpjamies no skaidri redzams un taustms realittes, jo labks ir galarezultts!

(Jo t ms varam iziet uz interesantkm, visprgkm un fundamentlkm

lietm realitt, uz augstka ranga virssistmm un dzikm sakarbm.

Vismaz aizert ts, ja ar neuztvert glui preczi.)

Lidot, izrds, var kaut ar paklji nelido!

20.4

Fantastik nereti ir svargk nevis kura ideja tuvk nokops realitti, bet gan kura bs produktvka. Un produktivitte var realizties dados veidos.

20.5

emot vr gan fantastisko ideju iespjamo savstarpjo ietekmi, gan to, ka vstures (bet reizm ar biogrfijas) gait agrk fantastiskais var tapt rels, - var teikt, ka...

Fantastiskums acmredzot ir princip dinamiska lieta.

21.

Operatoru vcji.

Dab sastopamas dadas lietas, kuras noteikt, var teikt, konceptul veid iedarbojas uz apkrtni (vai uz objektiem, pret kuriem ts pavr, notm).

Skot jau ar pamazintjiem/palielintjiem.

Ts mdz saukt par operatoriem, ar haosi ir tds patnjs operatoru paveids.

Ideja vl nav ldz galam noformta, nav striktk pateikts, ar ko operators atiras no jebkuras citas lietas, kura darbojas uz otru lietu. (Konceptuli, tas vl ir tikai tds mjiens, nevis skaidrs formuljums.) Jattsta tlk.

4. CILVKU UN DIEVU PASAUL

1

Epizode.

Ms ar draugu ceojam, tad apmetamies atptai. Draugs em vakara provzijas devu, ar skatienu prdala to divs das un sniedz man. Es izemu saliekamo kabatas altri, novietoju via dau uz t un aizdedzinu ar jau agrk sagatavotu uguni. Noskaitu/nodziedu attiecgu lganu. Tlk su, klusju, skatos uz draugu, via sejas izteiksme ir mazliet koncentrta.

Pc mintes no altra viss ir nozudis, bet mans draugs ir jtami moks. Vi pieceas, em manu dau un vairkas reizes prlai tai pri ar rokm neliel attlum. Svt, k parasti. Tad pagrieas un veic pris ldzgus estus pret mani.

- Tev apetti ar kpint?

- N, paldies, odien viss ir krtb. Tu jau man vakar labi paldzji.

Vi pasmaida un norda ar rokm: labi, eries klt.

Mans draugs ir dievs, un viam ir nepiecieami altra dmi un ticba, ko dod parastais cilvks.

Man ar viu ir labi un interesanti. Kop uzzinju, ka vi ir dievs, - vl interesantk, par dievu pasauli es agrk diez ko nezinju.

Es gan nemaz t nejsmoju par lidoanu, k tas parasti ir pieemts, - bet kop ar viu, t ir pavisam cita lieta!

Lai gan reizm lidoju ar pats, kad via spks mani uztur no attluma. (...)

2

Bet tagad cits variants.

Lk, ir daudz dadu ciematu, un tur dzvo cilvki k jau cilvki ja skata vius paus par sevi.

Bet A ciema iedzvotji var bt par dieviem B ciema audm. Piemram, prtikt no viu upuraltru dmiem un bez pam problmm izpildt daas viu vlans.

Attiecgi mitoloija un t tlk. Un par kdu tur Babulieni* vst jau mti un acmredzot tiek veikti attiecgi rituli.

Babulienes svtki kaimiu ciem...

* Vrds aizgts no A. Sakses ststa

Un t tlk.

3

VARIANTS: tas viss ir maings, pat varbt atkargs no vja - no kurienes uz kurieni dmus nes.

Autobiogrfijs, CV mdz uzrdt gadjumus, kad esi bijis dievs, kam tiei un kas tev iznca.

4

eit es minju novest ldz galam analoijas un tuvinanos starp dievu un

cilvku pasauli, dzves prozu un mitoloiju. Cilvki un dievi te jau ir praktiski viens

un tas pats.

(Preczk, t k ir un t k nav, un o attiecbu autors var regult!)

Ldz ar to var daudz iepludint no vienas pasaules otr, taist dadus kimius un sinttiskos efektus, tai skait komiskus. (Un ar visvisdas refleksijas.) Manuprt, interesanti.

***

TLK.

5.1

J, pr gadskrtu... Janka no kaimiu ciema viesos pie mums (neoficili). Puii prrun, k ogad msu ciem interesantk nosvint gaidmos Jus.

(Skaidrs, ka pats Jnis ir ieinterests, lai svtki btu lieliski!

Un msu diens, kad viss mains un attsts un kad nevar paauties uz tradciju automtiku vien, iznk palauzt galvu. Ar Jnim. Bet tas ir to vrts!)

5.2

Bet mans kaimi Kria onkulis ir devies uz ciemu - ptt vietjos apstkus. Tur vajag radt pasauli, jo ciemnieki vecaj vairs nevar dzvot.

Kria onkulim (gan jau vi drz atkal bs dievs) ir liela pieredze pasauu un puspasauu jom, t ka es viu varu ieteikt ar jums.

6.1

Vl variants: s attiecbas mains oti tri (dievs vidji uz pusstundu pris diens) - bet reizm burtiski irb.

6.2

Apakvariants: oti intensva irbana; lai tdu vartu lietot, ir vajadzga attstta tehnika (pie tam biei vien abs puss), droi vien pat industrija.

Tas viss attsts vstures gait.

Piemram, dievibas apstrde un lietoana nanosekunu diapazon joprojm ir tikai sapnis... n, pirmie eksperimenti jau ir bijui, tau...

Tdas dievibas druskas ir milzgs un vl vji apgts resurss.

6.3

Otrdi: efekti praktiski izpauas vien oti ilg laik. Teiksim, izpildt vlans var stipri ierobeoti, pa mazam krikstim - un, lai panktu ko nopietnu, ir kaut kd zi jkrj...

du operciju plnoanas pamatus mca skols.

6.4

Citdi papildnosacjumi. Piemram, viss piepilds - bet pc gada...

Vai pc gadsimta tu vlies kaut ko nkamajm paaudzm, un atliek cert, ka vim tiei to ar vajadzs.

Ar tev tau reizm mdz bt daranas ar senu sastrdto putru.

Nu kpc neviens nevlas sev un citiem spju labk izprast nkoos laikus?

7.1

Starp citu, hrestomtijs ir oti labi biogrfiju piemri ar stos laikos ieplnotu un

efektvi izlietotu pareiz veida dievio paldzbu.

Papaldzbas iespjas pie mums, tpat k pie jums, ir oti ierobeotas - vjo

zinanu, nepietiekami attstts kultras d. Tad nu dieviajai paldzbai nereti

var bt iziroa nozme dzv. Ne velti pie mums dzvo visum un caurmr veiksmgk - un pat ilgk.

Tau ir jmk ar vlties...

7.2

Ko Js sav dzv vltos savdku? Kdos Jsu biogrfijas momentos un kds joms btu noderjusi (vai vl noders) augstku spku paldzba un kda?

7.3

Cik lielas btu iespjas to aizstt ar papaldzbu:

a) vismaz teortiski,

b) ar augstu varbtbu praktiski?

Tlk, k vartu (a) un (b) variantus tuvint?

8.1

Vai jsu realitt nodertu t sauktie ccenes romni?

Tas ir pie mums izplatts dailiteratras paveids, kur varoiem attstties pa reizei paldz dievbas vai kas tamldzgs. (Vai pati ccene tr veid.)

Vai, sliktkaj gadjum, paldz izpildt kdas aurkas vlans, piemram, tikt pie naudas (parasti gan ierobeot daudzum).

8.2

Pie mums atzst, ka dievi paldzba visvairk ir vajadzga paattstbas jom, prjo pa lielkai daai vartu cilvks pats.

Ccenes jeb veiksmes romni, vismaz viena to daa, mca, k pareizi meklt, saemt un pielietot dievio paldzbu.

(Un ko var dart, ja t kaut kd zi saiet rsm.)

Iedomjieties, ka pie jums tda literatra ir masveid...

9.1

Vai kdreiz iemcs attstties tik tiem paam, pat negaidot, kad dievbas izpilda tavas vlans, - tas jautjums ir migl tts.

Sabiedrbas domanas veida inerce tomr ir milzga. Kamr kaut k var kulties ar tpat kuas un kuas, un kuas...

9.2

Plus vl viena patnja problma. Daudzi varanas un attstbas jautjumi, kur pietrkst relas mkas, ir tikui uzkrauti morlei (vajag TIKAI gribt utt.).

Ldz ar to jautjums par mcanu daudziem liksies k svtuma zaimoana.

is papildefekts padara veco inerci gandrz neprvaramu; briem iet, ka ai jom progresa nebs NEKAD.

Dzvosim redzsim.

Tie, kuri pasps pieredzt.

9.3

(PIEZME 1.

Ms jau zinm, k sav laik progresu kavja, piemram, reliija. Lai gan

msdienu kristietim, vismaz izgltotam, daudzi no toreizjiem domu gjieniem droi vien liktos mugi.

Varbt var teikt, ka stenb traucja nevis pati ticba, bet gan ts trkumi un domanas trkumi vispr. Tau toreiz to reti kur saprata.)

9.4

(PIEZME 2.

Un patiesb variants par svtuma zaimoanu netiei pierda pretjo, nek tas ir domts. Emocijas tau mdz uzkurbult taisni tad, kad nek labka nav.

T nav ar nekas jpamato. Nedom, bet spied!

Ja saspiedsies, un pie tam veltgi, - pats vaings, un punkts. Morle ne par ko vairk neinteresjas. Un cilvku upuri, t tau ir dabiska lieta.)

9.5

(PIEZME 3.

No kdas krievu lugas.

- Malku crt - skaidas lec.

- Daudz skaidu, maz malkas!)

10

Tiem cilvkiem, kuri ir dievi, gan ar var bt dadi aizspriedumi utt.

Un vispr - dievbas statuss eit vl nedod (vai ne vienmr dod) atbilstou gudrbu.

Tiesa, dieviie efekti var pa daai strdt ar automtiski, neatkargi no prta, k gatavas programmas.

11.1

Tlk. Variants: parcil jeb kombinator dieviba. B pats par sevi vl nevar bt dievs ciemam/cilvkam A tikai ja metas kop ar C.

Vrdu sakot, dievios efektus dod zinmas kopienas (vai citas kombincijas).

Ar internet.

Reizm tas ir atkargs no tri laicgm lietm - teiksim, no prta, kad divas galvas ir gudrkas nek viena.

11.2

Varbt reizm var trauct sapraans grtbas starp B un C - vai kdas viu personisko attiecbu nianses.

Smagkos gadjumos specilisti var runt par izodievbu.

12.1

Megakombincijas, kad zinma tipa dievbai un zinma tipa efektiem vajag miljoniem cilvku. Un tpc agrk di efekti cilvcei nebija sasniedzami.

12.2

Bet nkotn var bt sasniedzami ar tdi efekti, kdi odien vl nav.

Ir kas mina ko tdu projektt. Piemram, Nkotnes teoloijas institt ir daas

laboratorijas, kurs (...)

12.3

Iekjie procesi masveida dievbs, piemram, politiskie.

Lai gan ne tuvu ne vienmr masveida dievbas sevi apzins k tdas. Varbt, ka

ts vienkri ir, efektiem summjoties un kombinjoties paiem par sevi.

(Stihijas jeb stihisks dievbas.)

12.4

Stingrais variants: vajag tiei, preczi os cilvkus, skait miljons, - un statistiskais variants.

Statistisks dievbas.

12.5

Apakvariants: lieta ir tik nenoteikta un izpldusi, ka biei vien nevar saprast, vai

tur ir dievba, vai nav, varbt ts drzk ir fona fluktucijas.

Process, k novest dus neskaidrus elementus ldz pilnvrtgai dievbai (statistisk teurija).

13.1

Nezinmo dievu mekltjs - lietpratjs vai ierce to noteikanai (diagnostikai) apkrtj telp.

Variants: mekl iespjams kombincijas, kuras vartu dot dievios efektus, kuram B btu jsabiedrojas ar kuru C un ar kdu F...

Vai vl saretk: kda kombincija un tiei kdai citai kombincijai vartu paldzt, un kuri gadjumi btu visefektvkie.

Teotehniskie rini. Teuriskie kantori vai firmas.

13.2

Teoloisk analze tai skait dekompozcija, kad noskaidrojas, ka dotais dievs patiesb ir vairki dievi vai masveida process (tda vai citda tipa).

14.1

Pie tevis atnk dievzias profesionlis vai cita ieinterest persona un piedv iestties dievb...

Vai ar. Internets ar jau minto mekltju/diagnostu un tu, ja veicas, vari piestrdt pat vairks dievbs reiz.

Kdus jaunus efektus (un kdas jaunas problmas) tas var dot?

14.2

rmija likums (hipottisks): jo grtk pierunt dalbniekus, jo labka dievba sank (un, protams, ar otrdi)!

15.1

A=B jeb padieviba k pas gadjums.

Kdas ir priekrocbas?

Un, interesanti, kdi ir trkumi?

Piemram, dakrt paam ir sliktk redzams nek no malas...

15.2

Rituls un etiete. K vajag lgties paam sevi?

Vai te var bt kdas kdas, kuru d tu vari pats uz sevi apvainoties?

Pie tam tu varbt nemaz negribi apvainoties, bet t pienkas?...

15.3

Tehniskas detaas. Vai tev tagad ir jprtiek tikai no (pataist) altra dmiem vai tu vari st ar parast krtb?

Ja abjdi vai tas ko ietekms?

Vai varbt tava dievibas pakpe taisni ir atkarga no t, kdu procentu prtik sastda dmi?

16.1

Dubultdieviba: saer vienlaikus divu altru dmus. Sekas?

Dmu kompozcijas mksla un citas teurisks prasmes.

16.2

Sple: dievgais futbols, kad maa gait te vieniem, te otriem spltjiem var bt

kdas prdabisks pabas un tas mains: haotiski vai pc kdiem noteikumiem,

vai pat atkarb no sples gaitas un spltju snieguma.

Varbt tas ir pa daai vadms? Un es k dievs piesplju komandas biedram, bet vi paspj uzemt piespli k dievs.

16.3

Pie viena. Iedomsimies sporta reportu, teiksim, no Olimpa...

16.4

Vl. Tehnoloiskais process (piemram, miskais) ar prdabiskiem komponentiem (stabiliem vai maingiem, vai pat nejauiem). Tehnoloiskais process, kura viena daa satur vlanos izpildanu, bez t neiznk. Vispr, tehnoloiskais process (teiksim, liel man vai rpnc) ar maiskiem vai tml. komponentiem. Inenieramaa profesija, tehnisk (pc satura) ekstze/transs.

16.5

(Varbt transs te dod emprisks zinanas par situciju, pa daai aizstjot mrjumus. Vai iespju iedarboties uz tehnoprocesa gargajiem komponentiem, tpat k klou grozana uz materilajiem.)

17.1

Un, protams, variants, kad ts vai citas dievis pabas tai vai cit mr piemt katram (vai gandrz katram) cilvkam.

(Pretstat iepriekjiem variantiem, kur vieni ir dievi, bet citi, vismaz dotaj moment, nav.)

17.2

Cits variants: cilvks piedzimst, aug, dzvo tlk, noveco, bet tad atgst jaunbu jau k dievs. Bet konkrtika varbt ir atkarga no via ldzinjs dzves satura un kvalittes...

17.3

Vl variants: dievis prasmes (un dieva prakse) k jebkuras profesionls izgltbas specilais kurss vai augstk pakpe teiksim, pdjos kursos...

Dmu poligons?

17.4

Vl. Dievs meistars, mceklis, cunfte...

Analoijas ar literrajiem paraugiem. Piemram, Ddars un Rdis Silmaos.

18.1

Dieviie efekti k savdabgs sasnes veids jeb monta.

Krievu komdij Cilvks no Kapucnu bulvra - Человек с бульвара Капуцинов (1986.) - Donija Frsta (galven varoa, kino pioniera aj prriju novad) meitene grib no via mazo. Pie tam tlt, k kino: divi skpsts - un nkamaj bild jau ir mazais.

Donijs paskaidro, ka tur tpat divi iemlas, satiekas, skpsts, tad paiet vl kds

laiks, un rodas mazais. Bet kino veic montu un o laiku izlai.

Meitene atbild: - Izdari montu, es gribu k kino!

18.2

Jebkuras lietas piepildans prasa zinmu procesu ar saviem nosacjumiem. Tad lk, dievi iejaukans laikam var dot kaut ko pa taisno, tai vai cit veid noemot o procesu (vai kdas t daas un komponentus).

(Vai ar tas notiek nevis burtiski pa taisno, bet gan tpc, ka dievibai ir ts rcb daudzi alternatvi procesi - un ttad neatkarba no jebkura atsevi varianta, no atseviajiem konkrtajiem nosacjumiem.)

Ja js btu tds dievs, k js s iespjas izmantotu?

Piemram, sav darb?

***

19.1

Ttad: eit divu sfru, dzves prozas un mitoloijas, tuvinana un miksana tiek pankta caur cilvku pieldzinanu dieviem (ar tiem vai citiem nosacjumiem). Par operatoru, kur to realiz/raksturo, tiek pagaidm emta spja izpildt vlans, k ar upuraltru dmu lietoana prtik.

Acmredzot var domt ar par citiem operatoriem un par citm jomm, ko ldzg veid saistt.

Kaut vai (ts paas tendences proza/leenda gultn): ikdienas dzve un varoeposs vai pasaka... vai senscija utt.

19.2

Visprgk veid (vien no iespjamajiem visprgajiem veidiem) var teikt, ka eit lietas, kuras agrkaj doman (vai fantzij) skaitjs vienkri piemtoas lietas dabai, tagad tiek padartas maingas, atkargas no tm vai citm attiecbm.

19.3

(J, nekas nav vienkri! Vismaz jaunaj, sistmu pasaul.)

20.1

Kaut kas ldzgs, iet, notika XX gs. fizik, kur pardjs vairk visdu relatvismu

un kur mazinjs tradicionls uzskatmbas loma, bet pieauga teorijas un

matemtikas loma. Fizika kuva ar dinamiskka un problemtiskka.

20.2

Dai vl tagad nespj to sagremot, uzskata msdienu fiziku par tdu k slimu,

krz esou (lai gan problma vl nav krze, problma var bt auganas pazme).

Un mina to apgzt, atgriezties pie vecmodgs fizikas.

(Krievu tekstos daudzkrt redzts, it pai internet. Par citm valodm nezinu, bet ir bijis kas tds ar latviski.)

20.3

Droi vien ldzgs process notika ap XVII-XVIII gs., prejot no Aristotea fizikas uz Galileja un tona fiziku. Klasisk fizika ne uzreiz kuva visiem uzskatma un dabiska.

20.4

Tau tas viss vl ir skums, patiesb msdienu domanas revolcija fiziku ir

skrusi vl samr nedaudz. Ttad pats interesantkais vl bs.

20.5

T ir ne tikai fizik.

Piemram. Visprgo un btb pilngi neskaidro cilvka dabas ideju (vai t vispr ir zintniska?) ekspluat vl odien. Jj un jj, un neapstjas...

Var jau saprast: t ir vieglk atsaucies uz tdu visprgu lozungu, un viss iet krtb, nekas vairs nav jpierda. Tau...

Ap stri var apvest sevi, bet pau realitti n. T js vienkri nesaprats.

***

VL DAS TDAS IDEJAS.

21.1

Nozares dievs. Piemram izpilda tikai juridisks vlans. Vai misks, vai no baleta vai bada (izsalkuma) sfras.

Td gadjum - vajadzba meklt un kombint vairku tdu dievu pakalpojumus,

sastdt programmas, attiecg uzziu literatra, konsultanti, kursi... Grtbas, ko rada valodas barjera starp dadm nozarm...

21.2

Variants: nozare ir nevis no parast klsta, bet mums nezinma, pat abstrakta.

Vispr - dievs ar nezinmm spjm: lai izpildtu vlans, vispirms ir jatrod, ko tad vi var. Laikam ar pats sti nezina... Eksperimenti?

Riski?

22.1

Cilvks top dievs oti jaunos gados vai pat brnb, dzv nepieredzjis. (Bet var bt ar kdas pozitvs puses.) Iespjams sekas?

22.2

Ja gadjum klients ir daudz kompetentks dotaj jom nek dotais dievs, tad

viam var iznkt daudz paldzt savam dievam, lai tas vartu izpildt via vlans...

Bet vispr jau nereti mdz bt kopgs darbs cilvkam ar savu dievu.

23.1

- Es negribu pildt o lgumu. Sagdjiet man fors-maoru!

(Tas ir, neprvaramu varu, kas neautu saistbas izpildt un tiesiski kalpotu par

attaisnojumu. Piemram, nevarju aizbraukt tpc, ka dabas stihija bija padarjusi

satiksmi neiespjamu.)

23.2

Detektvi, kuri izmekl gadjumus, kad dabas stihiju stenb ir izsaukusi vlans.

(Un vispr dabas detektvi.)

23.3

Vai tdos gadjumos var tiesties tikai ar pasttju, klientu, vai ar pau dievu ar?

Bet ja dievs ir masveida process?

(Un ja pasttjs ir masveida?)

24.1

Centieni dievio procesu ietekmt tehniski.

Piemram, mint ietekmt vja virzienu. Vai bvt mobilos ciematus, kuri var ert vju no punkta A vai izvairties no t. Ciemati no diriabiem vai tml. Filtrt dmus. Valkt masku, lai nesaertu dmus un nektu dievs tad, kad pats to

negribi.

24.2

Tlk! Minjumi uzbvt manu, kas uztver dmus un izpilda vismaz kaut

kdas vlans. Minjumi regult dmu plsmas un pat bvt no tm kaut ko ldzgu manm. Minjumi klientiem pat no savstarpji tlm vietm koordinties td veid, lai iznktu kas ldzgs manai. Vl citi manu veidi? (Droi vien to ir vesels kljiens iespjamo manu veidu.)

24.3

Starp citu, filtrana: dieviie efekti ar filtru. Vl jpreciz, kas tas tds bs, tau droi vien filtri var piedert gan klientam, gan paam dievam.

Vai pat jandalties apkrt pilngi patstvgi.

25.1

Informcijas un komunikcijas tehnikas paldzba kvalitatv vlanos izpild, konsultatvie dienesti u.tml.

Firmas, kuras izstrd jaunus pamienus un tehnoloijas, dau no tm turot noslpum no konkurentiem. Spiegoana t vai cita dieva lab.

25.2

Informcijas un komunikcijas tehnoloiju nozme komplicts un masveida dievbs.

Dievbu progress, pateicoties tehnikai.

25.3

Mcbu priekmeti skol satur nodaas par (piemram, to vai citu fizikas vai eogrfijas patiesbu) lietoanu vlanos izpild, ja gadjum esat dievs vai,

otrdi, klients.

25.4

Attiecgi kontroldarbi skolniekiem. Pcstundas. Treniu zles un poligoni, dieva

klienta attiecbu simulcijas. Ar datorspls.

Brni spl dievus un klientus.

25.5

Dievu sertifikcija (informcijas nolkos pau banu par dievu jau neaizliegsi, tas ir tds k dabisks process). Vai, dievibai atkal pardoties pc laika, btu

vajadzba prsertifict par jaunu?

26

Dieviba k tda, masveid, dotaj novad/apvid reizm ir, reizm nav. Dievgie un laicgie apvidi, nozares (jomas), k ar periodi (ras, sezonas, diennakts laiki utt.). Klimatisks kartes. Sinoptii, prognozes, attiecgi ziu dienesti.

27

Negatv dievba.

Teiksim, tda, ko pieldz, nevis lai t izpilda vlans, bet gan lai neko nesapurg no t, kas parasti ir iespjams, neuzliek nevaranu.

Krievu variant man eit termina dievs (бог) viet bija emogujs (немогуй) no

vrda nevar. Un ttad eit ldz (un baro) nevis dievus, bet gan emogujus.

(Kur eit? Idejas pierakst, romnus un ststus jau es rakstt nemku.)

...Bet ko vl vartu apgriezt otrdi?

***

28.1

Tagad drusku deliktkas lietas.

Variants: kristg draudz mctjs pats ir kds dievs. K vi vars labk paldzt savas draudzes cilvkiem?

28.2

Kdas btu mctja darba patnbas draudz, kura sastv (pamat) no dieviem?

28.3

eit abstrahsimies no teoloisks pretrunas: kristietb ir viens Dievs, un citus dievus, vismaz vrda burtisk nozm, kristietba neatzst. Tau fantastik te vartu bt ar kdi risinjumi vai skaidrojumi.

Piemram - pieemt, ka dievi te ir tikai tds nejaui iegjies nosaukums kdiem

ar superspjm...

28.4

Svargs dotajai idejai ir tas, ka varam pc izvles emt pabas un iezmes no daudzveidgajiem kultr esoajiem priekstatiem par dieviem (un jau tlk, ja vajag, risint minto pretrunu).

28.5

Tlk. Vai tas, ka vi pats ir dievs (kaut kd nozm), var viam paldzt bt

labam teologam?

(Vlreiz pasvtrou: stam teologam, ne ecerim. Pdjais btu ar par daudz

trivili.)

28.6

Piezme.

Var jau bt, ka ai idej nek pai jauna nav. Da no kristieu konfesijm ir svtie, un tie nereti var paldzt cilvkiem labk. Un starp tiem ir bijui izcili teologi.

Protams, viu spks nk no Dieva. Pie tam pa taisno, bez kdm mklm. Tau

fantzijas novad var bt interesanti pamint kdas varicijas.

(Es eit nedomju velnu vai tml. Labkie btu pozitvi risinjumi bez asas pretrunas ar pau ticbu un ar maksimlm iespjm fantzijai.)

29.1

Mint bez t, lai iem variantiem nopietnb tictu.

Jo tas fantzijas attstbai nktu pat par sliktu. Daudz labk ir skaidri apzinties, ka tava konstrukcija ir tava konstrukcija, un to kontrolt.

Tai skait, kontrolt, lai t labk virzs uz prieku, attsts!

29.2

Atkpe.

eit labk aizmirst morli ar ts vajag tikai gribt - un atcerties tehniku, instrumentus, ar ko virzties uz prieku.

Protams, ja vispr negribsi, tad uz prieku netiksi. Tau bez instrumentiem, ar pliku muldanu, ar diez ko n. Vienam laimsies drusku vairk, otram mazk bet tas ar viss.

29.3

Es eit daudz lietoju fantzijas pamienus, ttad instrumentus.

Tau dieml visai haotiski, jo man nav darba spju, pai pc avrijas, - un nav ar instrumentu, ar ko ts attstt.

(Man stvokl pat vienkri izpildt Henriha Atova ieteikumus par fantzijas pamienu lietoanu acmredzot nav pa spkam.)

Ttad daudziem cilvkiem ir iespjas izdart daudz labk nek man. Manus tekstus var uzskatt par tdu k ierosinjumu vai varbt sagatavi lielkam darbam.

29.4

Man paam neko labot sev darbaspju utt. jom dzves laik pc avrijas jeb liels neveiksmes t ar nav izdevies. iet, vairs neizdosies.

Dieml par tdm lietm pat jaunrades metodologi - TRIZ u.c. nerpjas. Ar vii iztiek ar morles lasanu vai apelciju pie rjiem, sociliem faktoriem.

Un vienlaikus brns, ka viiem paiem nopietnai jaunradei trkst cilvku...

29.5

Bet par psihologiem u.tml., iet, vispr nav vrts runt.

Pdjos laikos ir pats gribas jdziens pazd no psiholoijas grmatm...

Ja nav spjui problmu atrisint, tad labkais laikam ir izlikties, ka ts vispr nav. Vienam izlikties ir grti un skaits ar negodgi, tau kolektvi, visai cunftei, t ir

pavisam cita lieta.

Cilvks, kur pats mk strdt ar sevi, nevienam specilistam, iet, nav

vajadzgs.

Masveida nespja ai jom un, attiecgi, masveida neveiksmes dads dzves

joms viiem varbt ir pat izdevgas.

Atkpes beigas.

29.6

Zintn ir tpat ar to atirbu, ka eit viena daa konstrukciju izrds izpildma realitt. Bet visprgs fantzijas novad labums no konstrukcijm var t ar palikt neties.

29.7

Man neimpon, ar zintn, fantii, kuri tic nekontrolti.

K, piemram, Freids, kuram gan bija ar reli nopelni, bet prspljumu tomr

sanca daudz vairk - un no t galu gal daudzi ir cietui.

29.8

Un, starp citu, no tableniekiem (tai pa psihiatrij) tpat vai pat vairk - lai gan no tri teortisk viedoka viiem prspljumi bija mazki.

Bet bija un ir - un, galvenais, nekontrolti. Ar vii par daudz tic, k jau tas nereti notiek ar specilistiem. Tic - un tik drag...

30.1

Atgrieoties pie 1. punkta (ceojums ar draugu).

Cits variants: vj dievs (bet tomr ar prdabiskm spjm) un stiprs cilvks. Sieti?

Apakvariants: abi draugi reizm sacenas - piemram, spl ahu vai basketbolu.

Katrs em ar kaut ko savu, katram savas stiprs puses...

Apakvariants: abi kaut ko meistaro varbt sacenoties, bet varbt kopgi...

Variants: dievs (bet laikam ne visai stiprs) audu imen pie cilvkiem. (Varbt t pat ir parasta prakse.)

Apakvariants: kdu dvanu, kdu prsteigumu dievs oreiz sagds savam (audu)brlim (vai citiem tuviniekiem) dzimanas dien (vai Ziemassvtkos)?

Tlks apakvariants: prdabiska dvana Jaunaj gad. Teiksim, dievs, ja

pacenas, var zinm mr ietekmt to, kds bs gads. Vai vismaz uzdvint

kdu pai veiksmgu vai brnumainu dienu.

30.2

(Varbt ar td veid: nevis ar gataviem brnumiem - bet t, ka no paa

samja bs atkargs, k tiei to izlietot... teiksim, ldzgi k tas ir ar dvanu

kartm. Pat varbt paam izdomt kdu jaunu brnumu - kuru dievbas dotais spks tad vartu realizt.)

30.3

Variants. Krj spkus, lai brlis vismaz sav dzimanas dien vartu palidot.

5. ANRU RJI

1

Ms visi dzvojam t vai cita anra ietekm (visbiek tas ir kas prozaisks).

Un tpc uz kua ir vajadzgs ne vien burvis, kas atbild par ceavju un laika apstkiem, bet ar anru rjs.

Piemram, ja uzbrk pirti, tad vi var to visu prvrst par opereti (piesaukt, noert opereti) lai nebtu tik bargas sekas... vai ar lai atrastu kdu izeju, kura cit anr nav iespjama vai ir grti sasniedzama.

2

Piezme.

Tas ir jauki un, manuprt, pilngi normli, ja grmatas varonis var maint - vai izmantot - pau grmatu (k ar apspriesties vai strdties ar autoru un lastjiem). l, ka o resursu grmatu varoi izmanto tik reti.

(Grmata, filma, sple vai vl kas tas te nav tik svargi. Kaut gan reizm ar tas, protams, var ko ietekmt. Var jau ar s lietas uzskatt par anriem vai tml.)

Tpat jauki ir, piemram, ja metafizika ir pilngi lietias, teiksim, inenieru sarunas priekmets (un pat Haoss grie mums turbnas spkstacijs).

Un t tlk!

3

Ja es mctu rakstt (dailiteratru), tad es droi vien t izmintu: uzrakstt vistrakko un visraibko miksli, varbt varenu absurdu, un pc tam (vai pat uzreiz) pagriezt to visu tri lieti gar.

(Bez ausmenm!)

4

Un, pc mana uzskata, t reizm var dabt ar kdas idejas, kas der, ja ne tiei dzvei, tad vismaz zintniskajai fantastikai.

Bet kuras ir grti dabt, ja visu laiku, neprtraukti, ir ciei jturas pie relisma vai pie stingri zintniskas fantastikas - vai pat pie jebkura iepriek dota anra un fikstiem noteikumiem.

5

iet, tda procesa pirmo pusi sav laik visai labi nodemonstrja, piemram, A. Ozolia Dukts.

Otra puse dieml izpalika, bet, manuprt, t btu vl interesantka.

***

TLK.

6

Atgrieoties pie pamattmas.

Daas no papildus iespjm. Aprakstt pau procesu, k tekoajai realittei mains

anrs, k tas izskats. Cilvku rcba da procesa gait...

Ca, duelis starp diviem/vairkiem anru rjiem - un iespjamo rezulttu spektrs.

7

Vl atcersimies, ka anri ir ne tikai mksl.

(Ja nemaldos, Mihails Bahtins - Михаил Бахтин - apskatja runas anrus.)

8.1

Kdas patnbas btu, erot un rkojoties ar nkotnes anriem (vai pagtnes, tdiem, kas vairs nemdz bt apgrozb)?

Vai var izdomt kdus piemrus?

8.2

Bet varbt rjs pie reizes var radt kdu jaunu anru?

Kaut skum vl pusceptu?...

Vai ar noert nevis kdu jau zinmu anru, bet gan kaut ko samr nenoteiktu?

(K tas ietekms cilvkus un situciju?)

Vai noert patlaban vl topou anru?

Kuram varbt ir dadas tapanas iespjas?

...Pdjos punktos ms jau skam maint, varit nodaas skum dotos nosacjumus...

8.3

Kdus eksperimentus vartu veikt anru rjs?

Vai var piesaukt (ert) anrus tiei labkas ideju eneranas nolk? Kdi btu labkie varianti?

(Piemram, varbt der vispirms noert kdu anru un pc tam dada veida parodijas par to?)

Vai anru rjs var (eksperimentjot vai, grt situcij noncis) prstdt kdu pamienu vai ideju no viena anra otram?

9

Kda ir nkam anru eranas sfras attstbas pakpe?

anru konstruktors?

Kaut vai Lego variant?

Iespja lietot reiz vairkus anrus vienai situcijai?

(K tas ir un k vartu izskatties? Variantus!)

Zintne par dadu paskumu un dzves posmu anrisko arhitektru?

Reiona anrisk ekoloija?

Vl kas?

Kaut kas attiecgs ne vairs uz anru, bet uz (...)?

Vai uz anriem kombincij ar (...)?

10.1

K izpauas, k izskats situcija, kad darbojas divi anri reiz?

10.2

Kda ir komunikcija, kad katrs dzvo sav anr?

10.3

Kda var bt (msu realitt) komunikcija starp anriem mksl?

11.1

K analizt paus anrus, to uzbvi un attiecbas starp tiem (noders, tai skait,

ar konstruktoram)?

11.2

K rodas un attsts anri (dab, bez pas maijas)?

Vai relaj vstur ir bijui piemri, kad jauns anrs tiek, vairk vai mazk apzinti, radts?

Kdi anri ir pardjuies pdj laik?

Kdus jaunus anrus var prognozt, teiksim, tuvkaj gadsimt (ievrojot ar tehnikas un komunikcijas progresu)?

Kdas idejas par jauniem anriem ir bijuas?

11.3

Vai vartu bt (rasties) anru projekttja specialitte, tda paa nodarbe?

Ko tur vartu dart? K tai vartu paldzt msdienu komunikcijas?

11.4

Kdas vartu bt interesantas grmatas (vai filmas utt.) ar maingu anru?

Kas tds jau ir bijis literatr, kino vai citur?

11.5

Protams, ka anra ietvari var bt par auriem un ar pati anru ietekme - apgrtinoa.

K vartu (anru rju pasaul) iziet rpus ts, pacelties augstk?

Tai skait ar kdas pa operet ir iespjas iziet rpus operetes robem?

11.6

Kas bs pc anriem? Teiksim, kad anru pasaule ks rkrtgi dinamiska un stabilu anru vairs nebs vispr? (Bet kas bs?)

12

Pieemsim, ka visa joma (anru erana utt.) ir labi apgta. Kda btu cilvces

anru saimniecba? Vai t veidotu kaut ko ldzgu tehnosfrai? K vispr mdz dzvot cilvki d pasaul?

Vai var attlot,kaut uzmetum, tdu pasaules un saimniecbas ainu?

13.1

K attsts pai miki, vispr dadas kombinanas un sintzes iespjas? (Kds no tiem vispr labums, ko tie var dot?) Ko var prognozt/projektt ai jom?

Gan msu realitt, gan varbt anru rju pasaul.

13.2

K var attstties (fantastik) iespjas grmatas varoiem opert ar pau grmatu - utt? Ko te vl vartu izdomt?

tma tau ir apgta oti vji (acmredzot vispr nav pai ptta), te noteikti ir

milzum daudz palaists garm, neizptts un nenojausts.

Kas aj gar tomr jau ir bijis literatr?

13.3

Vai var aprakstt, k persons/grupa vai vesels institts atklj jaunu veidu, k opert ar savu grmatu?

Vai vismaz veic kdus eksperimentus ai jom?

13.4

K vispr var noteikt, ka/vai tu esi uzrakstts?

Kdi piemri fantastik jau ir bijui?

Bet varbt var eksperimentt un rkoties, to pat vl sti nezinot, tikai pieaujot?

13.5

Vai var uztaist ne vien atseviu gabalu, bet pat veselu refleksvs literatras paveidu (anru?) kur personu operana ar pau grmatu (u.tml.) ir parasta lieta un btisks viu dzves aspekts?

Vai var jau tagad nosaukt kdus interesantus sietus dai literatrai?

13.6

Kdi veidi vispr var bt refleksvai literatrai (un ne tikai literatrai)? K t vartu attstties?

14.1

Vl viens variants. Iedomsimies, ka striktas robeas starp abm realittm nav.

Mans kaimi var bt mana ststa persons un pilngi reli to visu piedzvot. Un jebkur var uzrakstt grmatu par jebkuru, bet mint refleksv maija (tai skait operana ar anriem) darbojas tiei msu dzv. Un ts pamatus var pat mct skols...

14.2

Un otrdi: tas, kas agrk bija it k cieta realitte, var izrdties atkargs ar no anra.

(Bet varbt ne viss viend mr.)

Ttad literatras (vai datorsples utt.) realitte nevis k paa realitte, bet gan k pastvga (tau ne visaptveroa) msu dzves sastvdaa. Nu varbt ar zinmiem ierobeojumiem, ar kdiem nosacjumiem...

(Un ttad realitte kopum nemitgi pieaug un dadojas.)

Ko tlk?

14.3

Sksim kaut ar vienkrko: par tevi ir divi sieti, kuri sav starp diez ko

nesaskan...

14.4

K realittes dadoanos vartu izmantot tautsaimniecb?

14.5

Kdas priekrocbas ir variantam, ar vienoto realitti, bet kdas parastajam?

Vai paus os divus variantus, realittes uzbves veidus, var kaut k kombint? Fantastik, protams.

(Bet varbt ar pa relaj dzv var atrast vismaz kdus tamldzgus elementus

vai analoijas?)

15.1

Vl viena manipulcija.

Ir anri, un ir (aj noda postult) anru ietekme uz dzvi. Nodalm ietekmi k

atseviu faktoru (kaut vai nosaucam to par kdu eneriju) un pieemam, ka

anru rjs var to pai regult.

Piekabint vai atkabint tam vai citam anram, pastiprint vai pavjint, virzt,

lokalizt vai paplaint, modifict, uzlikt dadus filtrus jeb transformatorus (papildnosacjumus)...

15.2

Ievietot os dados trus... tas ir, operatorus pa brt, tas ir, sekcij, lai pai

tlk vairojas...

16.1

K dzv izpaustos ironisko anru ietekme?

(Ironiju mdz defint t: dom vienu, saka it k citu, bet t, ka to var mant. Ttad divi plni reiz...)

16.2

Vai vartu (vismaz fantastik) bt kda ironisk fizika?

Un kda, k tas btu?

16.3

Paradokss k pas anrs, kur labi noder situcijas (vai pat visas dzves?)

attstanai.

(Lai gan biek no paradoksiem ir pieemts baidties...)

16.4

Ko jaunu msu spl (tas ir, anru rju pasaul) var dot parodija?

Teiksim, tas, ka te ar iznk reiz divi plni?

16.5

Variants: noer anru, bet vl nav skaidrs, vai t gadjum nav parodija...

Iespjams sekas? Iespjam rcba?

16.6

Ko jaunu var dot zintnisks fantastiskas anrs - kur paai pasaulei var atklties jaunas, agrk nezinmas pabas?

(Kaut gan nereti apgstamas, vismaz skum, vien industrili, ar lielm jaudm.)

16.7

Anekdote ir labs un nereti visai spcgs anrs. Viena nelaime sa. Bet tas ne

vism dzves situcijm der (no anru rja viedoka). Ko dart?

17. P.S.

17.1

Ir romni/ststi ar nonkanu kdas grmatas pasaul. Izdarsim drusku saretk.

Rakstnieks A, vi raksta detektvus un civilprocesa romnus, nonk kd no

saviem romniem, - tas nakts, kad gu. Bet dien viam jtiek gal ar

civilprocesu aj realitt. Var saldzint, k via pieredze noder/neder te un tur, vai abu procesu pieredzes var viena otrai paldzt utt.

17.2

Uz labu laimi.

Epizode. Sncensba starp diviem trim... teiksim, supervaroiem ar superspjm. Tikai vienam s spjas ir no zintnisks fantastikas, otram no fantzijas anra, treajam no humoristisks fantastikas...

Viu sncensbas vai citdas mijiedarbbas gait saskaras un mijiedarbojas ar pai anri, dadie likumi un patnbas no m trim pasaulm (eit vienas pasaules jomm)... Vien un taj pa dzv darbojas un saskaras efekti un likumi, kuri pai par sevi ir alternatvi...

(Bet varbt iznk vesela srija vai pat anrs no tamldzga tipa gabaliem.

Neteiksim, ka fantastik it nekas tds nebtu bijis, tomr dertu kaut k stiprk un sistemtiskk.)

Pie tam... Manuprt, nav neprejamas robeas starp fantastisko ideju veidiem. Un pat joka pc izvirztas idejas var t vai citdi paldzt ar zintnei. (Vai tad t nebija, piemram, ar Lisu Kerolu?) Ar to var pardt ajos darbos par komplekso realitti k vienas idejas paldz citm un viena joma var ko labu gt no otras.

6. CITDS ROBOTU DUMPIS

1

Zintniskaj ptniecb ieviesusies, ievieas un aizvien vairk ieviessies automatizcija, ar lieli automtiski kompleksi.

Bet Henriha Atova fantastik jau ir Atkljumu Mana, kura veic atkljumus eksperimentlajs dabaszintns bez cilvka ldzdalbas; das manas tiek izvietotas uz citm plantm vai to pavadoiem.

2

Zinot, ka mana t ir noteikt materil realizta funkcija

(ideja aizgta no metodologa Jlija Murakovska, bet varbt t ir visprzinma patiesba jaunrades metodoloij TRIZ - kuru radjis Henrihs Altullers jeb tas pats Atovs un kur oti produktvi strd Jlijs Murakovskis),

- var teikt, ka atkljumi notiek pai.

Tie ir k gaiss, k visprpieejams resurss, k visprjs fons.

(Kda bs dzve un darbs apstkos, kad jauni atkljumi nk klt nemitgi?

Un kad dzve gandrz vai sastv no atkljumiem?)

Bet cilvki tdos apstkos nodarbojas acmredzot ar kaut ko VL AUGSTK ATTSTTU, VL PROGRESVKU.

3

(Piemram, ar ko?

Tai skait ko mint Atkljumu Mana vl nevar?

Kas ir vl tlk, vl augstks par atkljumiem?)

4

Vai var iedomties situciju, kad visas manas ir kuvuas par atkljumu manm? Resp., tamldzga funkcija piemt praktiski ikvienai manai. Un atkljumi var nkt katru brdi un jebkur viet.

(Varbt tas notiek td veid, ka ikvienai manai ir savs turpinjums tmekl?)

***

5

Tau mana ideja ir daudz pieticgka.

6

Ideja sietam:

manu sazvrestba, kad ts paas sk sadarboties un izdart atkljumus, ignorjot kopirastu, iestu (gan zintnisko, gan varas) un citu rjo faktoru uzliktos ierobeojumus.

(Pieemsim, drobas apsvrumi tomr netiek ignorti, un avrijas nenotiek, varbt avriju daudzums pasaul pat samazins.)

Vai ds robotu dumpis (lai gan ar cilvki var piedalties) neiznktu ar interesantkm sekm nek fantastik jau pierastie?

Pie tam ar pozitvm sekm?

***

TLK.

7

Variants: ca starp divm manm, (tikko minto) ptniecisko un (mums jau

sen zinmo) birokrtiski politisko: kura izrdsies stiprka (un kura gudrka)?

Variants: kriptoptniecba k ilgstoa joma, kamr vien zintniskajai vai citai ptniecbai pastv stulbi ri?

(Starp citu, t var pat izzust autorba: ptjumu rezultti publicsies pai, jo vienkri nebs citas izejas!

Sekas tam btu laikam visai divdomgas - bet ja citdi nevar...)

Variants: parasto ptjumu joma vairs ir vien redzam daa daudz lielkam aisbergam.

8

Vrdu sakot, cilvki ir tiktl aizspljuies savs skumainajs zintnes ierobeoanas spls, ka nu vairs pai diez k nesaprot, kas zintn notiek, - un manas (automtiskas funkciju sistmas) ir muas iniciatvu uz sevi...

9

Vai da manu sistmas darbba var forst zintnes atbrvoanos no liek (no naudas, varas, birokrtijas, prestia u.c. ietekmm)?

Kdi vartu bt da procesa pozitvie rezultti?

Un negatvie nevis finanu magntiem, politiiem vai administranas entuziastiem, bet vispr cilvku sabiedrb?

10

...Protams, mgi tas turpinties nevar. Radou procesu sti nevar virzt automtiski, un cilvkiem bs atkal jeras pie lietas. Bet varbt jau drusku savdk pasaul.

11.1

Variants. Manu kopa ir riskjusi un drusku saistjusies ar finansm, pastv kriptonaudas plsma kriptoptniecisko darbu sistm.

Kds bldis nolmis to premt sav kontrol, sistma aizstvas. Kur vinns, bldgais cilvks vai godg mana?

Un kuru pusi atbalsts varas iestdes?...

11.2

Variants: tas ir nevis vienkri bldis, bet gan Kremlis/Lubjankas grupjums.


12.1

Atkpe 1.

Lietdergi jau btu biei un daudz, regulri, sistemtiski fantazt par dadm, pat visdadkajm, iespjm ZINTNES ATBRVOANAI.

No relistiskm ldz oti fantastiskm, kaut burvju, no tehnoloiskm ldz smagi politiskm fantziju, vismaz agrnaj stadij, neierobeojot.

(Es gan dotu priekroku prsvar zintniski fantastiskm, nevis burvju, un prsvar tehnoloiskm, nevis politiskm idejm.)

Kpc gan lai zintnes atbrvoanas tma nektu par vienu no pastvgm tmm

fantastik? (K kosmoss vai tie pai robotu dumpji.) Ms tau btb visi cieam

no dadu sru ietekmes uz zintni, pat ja ne vienmr pai to zinm.

12.2

Idejm labk bt dadm ar tpc, ka...

Ja kaut kas s fantastisks tmas gar ktu nkotn stenojams, tad labk, lai ofensva iet vairks fronts, tas apgrtins sru pretdarbbu.

Laika garam ir grtk pretoties nek atsevim iniciatvm - bet laika garu liel mr veido idejas...

12.3

Tlk, fantazt vajag VAIRK, nek to prasa tekoais moments!

Ja fantazt sk vienmr tikai pc tam, kad esi nolmis, teiksim, rakstt ststu, un tikai saistb ar o konkrto, auro uzdevumu, - tad fantzija (un fantastika) vienmr ies gliemea gait. (Pie tam vl, kas realitt ir biei redzams, klupdama, krizdama un trs prieds malddams.)

Ir jbt neatkargam ideju fondam un, es pat domju, fantazanai k neatkargai, patstvgai nodarbei.

Atgrieos pie pamattmas.

***

13.1

Variants: da (gandrz vai vispasaules) manu sistma veic, automtiski un nemitgi, to, ko darja Tomasa ereda ststa Pasteidzies, Do! varoi.

(T.L. Sherred. E for Effort. 1947, krievu tulkojum Томас Шерред. Попытка.)

Tas ir, iegst hronoskopisko informciju (dokumentlos kadrus, filmu) tiei no vstures - un public to, neatskatoties ne uz kdiem vstures mtiem un politiskajm interesm.

13.2

Varbt t lieto zinma veida laika manu. Varbt parasts ptniecbas metodes, tikai vriengk un progresvkas.

Vienkrbas labad pieemsim, ka t ir laika mana un ka informcija ir burtiski tiea, hronoskopiska.

Tagad patiesa dokumentla informcija par vsturi nk pati, arvien pieaugo apjom.

du sistmu acmredzot nevar represt un ir grti kaut k ierobeot...

13.3

Piezmes:

(1) Bet ko tomr var dart vai mint:

a) ja grib aizstvt mtus vai oficils versijas par katru cenu;

b) ja mina pierasts versijas kaut k aizstvt, bet tomr negrib zaudt pau objektvs informcijas avotu?

(2) Ko js dartu, emot vr, ka vstures ststi (mti, mitos grieiski ststs) nav glui viennozmgs aunums, bet kaut kd (ierobeot) veid vartu ar pastvt (kd tiei)?

(3) Vai dokumentlie kadri nozm pavisam pilngu objektivitti, vai tomr ir kdi

ierobeojumi un problmas?

14.1

Variants: iegst informciju nevis no pagtnes, bet gan no nkotnes. Kas notiek

tlk?

14.2

Piezme. Nkotni diez vai var uzskatt par pilngi noteiktu un nemainmu.

(Tau kadri mums tomr ir!)

14.3

Variants: bet ja nu ar pagtne nav glui tda?

Piemram: dads sesijs varam redzt drusku atirgus variantus vienm un tm pam pagtnes situcijm.

Apakvariants: viennozmg pagtne ir tikai tuvinjums, stenb t vienmr drusku irb.

Bet varbt ir tdas civilizcijas vai tdi Visumi, kur pagtne var stipri mainties.

15.1

Atkpe 2.

Ja ar realitt nemains pati pagtne - bet cik droi ms to zinm? tad katr zi mains ts attiecbas ar tagadni: tagadnei mainoties, ms no vienas un ts

paas pagtnes uztveram/dabjam r te vienu, te citu.

Un, ja t tas ir vienmr, tad ms pagtni vienmr uztveram ierobeot veid... Starp citu, tpat k ar visu prjo.

Un tad jjaut visprg gadjum ciktl ms vispr varam runt par tri viennozmgu pagtni, ja katru reizi, VIENMR var atklties un ar reli iedarboties! kas jauns?

Varbt ka varam, bet ciktl tiei?

15.2

Pasaule ir vienmr lielka par msu uztveres spju, t ir neizsmeama. Pagtne acmredzot ar.

15.3

Tiesa, tlk ie dadie pagtnes nenoteiktbas veidi tomr btu jizir un vl

janaliz. Pagtne ir atvrta sistma - tomr vl jskaidro, kdos tiei veidos un k.

15.4

Tau priekstats par tri, absolti noteikto viennozmgo pagtni gan bs diezgan stipra idealizcija. Pie priekstata bs vairk vainga nevis pati realitte, bet gan forma, kd ms to izzinm.

15.5

T mdz bt. Lk, cits piemrs, ar no laika tmas.

Atceros, ka diezgan daudzi zintnieki uzskatja laiku par ilziju jo, lk, fizikas

likumi nekdu laika plsmu (vai tapanu laik) nesaturja un neparedzja.

Tau tur bija vaingas nevis laika pabas, bet gan likuma pabas. Likums jau

bija domts k kaut kas stabils un visiem viends. Tda nu ir/bija? izzias

forma, pieeja realittei.

Un zintnieki mdza visur meklt galvenokrt tiei likumus!

iet, vismaz tagad kaut kas ir izkustjies.

Protams, savas pielietoanas iespjas ir un bs ar bezlaika modeiem - tau laiku

vispr uzskatt par ilziju ir aplamba.

15.6

Ms varam sav izzi daudz ko zaudt, ja mums dots izzias formas tikai vienkri izpildm un strdt ar pam m formm nemkam.

Atkpes beigas.

16.1

Ar kdiem pamieniem vartu (vairk vai mazk droi) prbaudt, prliecinties,

ka pagtne ir (pietiekam mr) t pati?

Ieskumam fantastik.

16.2

Tlk. Laiku mdz attlot k lniju, kur tagadne vienkri seko pagtnei.

Kds btu laika attlojums, kur tagadne strd ar pagtni, apstrd pau savu

sekoanu tai? (Piemram, kaut kd mr izvlas, ko no ts paemt un k.)

16.3

Kdas vispr btu netrivilas attiecbas starp tagadni, pagtni un nkotni?

Kdi vispr vartu bt netrivili laika attlojumi?

16.4

Vai pagtnes punktu, momentu, var attlot ar kaut kd veid diahroniski, laik izstieptu, - emot vr, ka t darbba un iespjas ko no t dabt r var mainties laik un pat attstties? Vai momentam laiktelpas elementam, punktam! ai skatjum vartu bt kda struktra?


17.1

Kdus vl darbus (pc analoijas ar tikko minto ereda sistmu) js gribtu piedvt manu kopai?

17.2

Tlk, pieemsim, ka js to dart pastvgi. Iespjams profesionl darba patnbas das izgudroanas jom.

Tai skait profesionlie riski.

***

18.1

Variants. Iespjams, Atkljumu Mana var skotnji rasties nevis k specili projektta atsevia mana, bet gan pakpeniski, pateicoties arvien plakas un ciekas sadarbbas iespjm starp atseviiem zintniekiem, viu manm un viu institcijm... ldz tav darb var piedalties vai visa pasaule (pc vajadzbas).

18.2

Protams, bez centralizcijas, ir jpaliek ar dadu neatkargu ptjumu iespjai.

18.3

Variants. Vispasaules ptniecisko darbu un ieru tmeklis, taj klejo dadas programmas. Kuras tad ar konfigur tmekl (un varbt vl ar citu resursu

piesaisti) to vai citu manu.

Tas ir, tiei no dots programmas ir atkargs, vai te ir vienota Atkljumu Mana,

vai kas cits. Var bt vienlaikus tas un tas, darbojoties reiz dadm

programmm, - ttad atkarb no atskaites sistmas.

18.4

Ar par trajm Atova Atkljumu Manm var domt, kds sistms ts turpmk

vartu apvienoties/iekauties.

7. FANTZIJAS MATEMATIZCIJAS PRINCIPS

1

Dabisk pasaule, prdabisk...

Tlk, aizprdabisk vai prprdabisk pasaule.

Tlk, N-ts krtas (aizaizaiz...-).

2

Transmistika: minjumi ietekmt prdabisko pasauli, vroties pie aizprdabisks.

3

Tlk, ar msu pasaule kdam ir prdabiska.

Bet mums is kds iznk mnus pirmaj prdabiskuma lmen - lai ko tas ar nenozmtu...

(Starp citu, ko tad tas vartu nozmt, k izpausties, k izskatties - un k tikt pielietots?)

4

Tlk. pasauu savstarpjo attiecbu lnija nav taisne, bet, piemram, ria lnija. Vai kas saretks.

Var apskatt, teiksim, trijstri no trim tdm pasaulm...

Un tur var iznkt ar kdas pretrunas, paradoksi.

5

Tlk, pr/dabiskuma attiecbu rini tklveida struktrs - un t tlk.

Pr/dabiskums: parcils, savstarpjs un parcils, maings laik (vai vl kaut kur citur), dadi pr/dabiskuma tipi, apmaias reakcijas...

6

Te tak var ievilkt vai visu matemtiku!

(Un ne tikai matemtiku.)

7

Reiz es, balstoties taisni uz o piemru, noformulju fantzijas matematizcijas principu:

dodiet man (kd fantzij) kaut vienkrko binro attiecbu (divus objektus un vienkru attiecbu starp tiem) un tlk es ievilku tur visu matemtiku, ar vism ts struktrm un brnumiem!

8

Manuprt, t ir oti interesanta lieta.

Cits jautjums, ka matemtika ir nepietiekami populra un ms pa lielkai daai nemaz nezinm, nepazstam rkrtgi daudzos un interesantos efektus, ko no ts var dabt!

Labi, teiksim, Mbiusa lenti tagad zina vai visi. Bet cik daudz brnumu vl gaida?

***

TLK.

9

Tomr jatzm, ka no TRIZ viedoka tas viss laikam bs tikai viena domanas

pamiena (evolcijas pamiena) viens apakvariants.

Cik saprotu, is pamiens ir - preja no viena uz daudz, bet tlk uz struktru un sistmu.

10

Matemtika tad laikam iznk k tds struktru un attiecgo efektu fonds.

Starp citu, k TRIZ palgldzeklis galvenokrt tehnikas jom (vsturiski pirm TRIZ teorija ir tehnik, izgudroanas jom) pastv un tiek krts ne vien fiziklo efektu informcijas fonds (senkais un lielkais), bet ar citi, tai skait matemtiskais.

11

J, bet kpc tiei pasaules?

Var emt ar citus mrogus un, k saka TRIZ, sistmu rangus.

Plantas, kontinenti un salas, pilstas, priekpilstas un ciemati, kabatas un irbas... duma pilienii un mikrofizisks daias...

Bet varbt vl... Sples un ststi, sapi un sapu sekvences (dtes) vai pat veselas sapusfras...

12

Prlieku zmuli no vienas kabatas otr un tas tur glabjas k spoks...

13

Acmredzot, tamldzgus efektus TUR mdz izmantot ar mans, tehnik.

Teiksim, iegt eneriju no prdabiskuma potencilu starpbas.

(Te uzreiz var jautt, kdu eneriju dabisku vai prdabisku, vai vl kdu?)

Un t tlk, un vl tlk.

14

Zmulis ir skums. Bet kdas btu datortehnikas iespjams metamorfozes un efekti no tm? Un k tamldzgas lietas vartu izmantot?

15

Tlk. Iedomsimies internetu ar dabisko un prdabisko sektoru (un varbt vl aizprdabisko utt.).

Ar dabiska un prdabiska tipa programmas vai k tamldzgi. (Te gan vajadztu precizt, ar ko tiei ts atiras, - un droi vien var bt dadi varianti.)

Starp citu. Vai nirvnai vartu bt sava mjaslapa?

16

Vai internet vartu modelties, simulties, pat realizties kdas ietekmes starp dadajm pasaulm?

***

17.1

Tas bija, pieemot, ka aiz-prdabisks ir tas pats, kas pr-prdabisks. Bet tas nebt nav obligti. Aiz prdabisks pasaules var atrasties nevis vl prdabiskka, bet gan atkal kda dabisk.

(Tad gan bs jpreciz, ko te nozms is aiz! Kpc atkal dabiska, bet tomr

aiz?)

17.2

Ja aizprdabisk pasaule atkal ir dabiska, tad varam mint ietekmt savu

prdabisko pasauli no augas nevis mistiski, bet gan tehnoloiski.

Tas augmints transmistikas viet, un eit darbosies fizii un inenieri...

Vrdu sakot, transtehnii.

Varbt ar biologi. Vai eogrfi, meteorologi, vai...

17.3

Bet varbt uz o atkal dabisko pasauli var aizbraukt (teiksim, kd pa ku), pasldot garm prdabiskajai?

Vismaz ja pdj nerada prk stiprus traucjumus.

17.4

Pie viena. Kosmos ir gan dabiskas, gan prdabiskas plantas, kurm gan var stipri atirties piekuves veidi.

18.1

Vai ar: pr/dabiskuma attiecba vispr nav tranzitva.

Tranzitva, tas btu t: ja C-pr-B un B-pr-A, tad ar C-pr-A

bet eit tas NAV spk.

Un varbt attiecba ir pat individula katram pasauu (vai citu objektu!) prim (un ttad ptma drzk empriski).

Trijstri es jau pieminju, tklveida struktras ar...

18.2

Prim?

Bet varbt, piesaistoties kdai treajai pasaulei, tas viss mains, prspljas atkal savdk?

18.3

Vispr interesanti, kds ir skats, kad pasaul mains pr/dabiskums. Kad kaut kas no t, kas bija dabisks, tagad kst prdabisks un otrdi. Un varbt notiek kdi vl saretki procesi.

18.4

Iespjams, tdos apstkos mdz agri vai vlu rasties kdi gari, kas os jaunos prdabiskuma resursus ekspluat.

(Variantus, kd ce tie rodas!)

(Papildjautjums: ko tad, ja ekspluatjamais objekts/resurss nav viennozmgi prdabisks vai dabisks?)

18.5

Pieemsim, ka dabisk un prdabisk pasaule vispr mains vietm.

Ko no t vartu iegt prdabiskums (un dabiskums)?

18.6

Piemram, msu (ldz im) dabiskaj pasaul varbt ir vairk dadu detau (lielka informcijas/pabu bagtba) nek destiltaj prdabiskaj...

Ja s pasaules mains (vai atmains atpaka), vai ir iespjams gt kdu pieredzi (vai vl kdu mantojumu) no iepriekj stvoka (un no paa maias procesa)?

Un ja tas notiek daudzkrt?

18.7

Vl pasaules A un B var bt katra sav zi abas prdabiskas viena pret otru (A-pr-B un B-pr-A).

Bet reizm ar vien un tai pa zi - un tad var notikt konkurence un cas.

18.8

Vl: pr/dabiskums, atkargs no kdiem paiem nosacjumiem, varbt maingiem.


19.1

Un varbt vl var emt tdu skaidrojumu. Fantzijas literatr diezgan populra ir ideja, ka ticba rada (vai vismaz uztur) dievus.

Tad varbt ar pau prdabiskumu? (Un kaut kd mr pat dabiskumu?)

19.2

Relaj vstur tau mains (un, iet, ne vienmr tikai vien virzien) msu attieksme un izturans pret to vai citu lietu/jomu k pret prdabisku vai dabisku

(vai, trekrt, mkslgu, kultras radtu, tehnisku).

(Starp citu, cilvka ietekm mains ar pats dabiskums. pai Eirop daba vairs

nav tda k pirms tksto vai trstksto gadiem lai gan t joprojm ir daba.)

19.3

Georgija edrovicka SMD metodoloij tas vispr ir relatvi un no iem jdzieniem, iet, var bvt saretas konstrukcijas.

(Tur gan runa ir par dabisko un mkslgo.)

20.1

...Tad (in skaidrojum) pr/dabiskumu vartu noteikt ticbas/attieksmes plsmas no vienas pasaules vai objekta uz otru.

Un s plsmas, s msu fantzij jaunieviests lietas un attiecbas, ms atkal varam visvisdi manipult, ar tri matemtiski, izdomjot jaunas fantzijas...

20.2

Starp citu, varbt sabiedrbs ar attsttu tehnoloiju s plsmas var raot sava veida spkstacijs, piegdt pa vadiem, laist caur transformatoriem un ieldt kdos akumulatoros?

Vai, ja ne burtiski t, tad vismaz kaut kur ldzgi, analoiski?

20.3

Un pr/dabiskums varbt mains un reguljas mkslgi, biei un masveid, pie tam pc cilvku izvles - vai pc kdm programmm?

Nu j, mkslgi radts dabiskums, parasta lieta...

21.1

Protams, var bt vl citi varianti. Piemram, kad starp dabisko un prdabisko nav skaidras robeas.

Pirmatnjie cilvki skum t ar uztvra pasauli, daljums rads vlk.

21.2

Varbt (kd fantzij) ms atkal nonkam pie k ldzga, tikai oreiz tehnikas

attstbas rezultt?

21.3

Dabisks prdabisks, mkslgs... Vai kas prmkslgs ar vartu bt? Un k tas ir? Kas tiei btu pelnjis godu saukties td vrd?

Ja tas ir vienkrs prdabiskuma analogs (teiksim, gars vai dievs nevis uz dabas spku, bet uz tehnikas spku bzes), tad kur tomr bs atirba? K dabt no s filoloisks sples ko pc iespjas interesantku?

Viens variants: kas atirgs un jauns var iznkt saistb ar to, ka tehnika oti tri

attsts.

21.4

Ir pirm daba, un ir otr daba - tehnika. Vai var bt tre un kda?

***

22.1

K opercijai Matemtika (t es to nosaucu, lai gan te no matemtikas ir viegli

priet ar uz citm jomm) analoisku pamienu, kur reizm tiek lietots fantastik, varu atzmt operciju Nauda.

Piemram, Belkampo (Hermana Vihersa, Nderlande) stst Atmiu ce (krieviski Дорога воспоминаний) ir visai labi, plai, izvrsti pardts, kas notiek, kad cilvka atmias (paas atmias, nevis to pieraksti grmats vai tml.) kst par tirdzniecbas priekmetu.

22.2

Reizm opercija Nauda tiek t vai citdi lietota ar laika tm.

Parasti vairk vai mazk negatv skatjum. Piemram, Mihaela Endes Momo.

22.3

(Negatvam skatjumam te, protams, ir pamats. Bet vai nevar kdreiz pamint atrast ar ko pozitvu un radou, attstou?)

22.4

TRIZ ar tas btu tikai viena pamiena apakvariants.

is pamiens, cik es saprotu, ir izneana (krieviski - ai valod rads TRIZ - вынесение): kad lietas kda paba tiek, t teikt, iznesta rpus un padarta par patstvgu lietu.

22. 5

(iet, var teikt, ka nauda pilngi reli ir tda lieta attiecb pret citm lietm precm. Protams, tas eit ir iespjams tikai tpc, ka viss notiek socium, naudas btiskks pabas ir socils un nevis fizisks.)

23.1

Tomr ir kda svarga patnba. Piemrojot fantzijas priekmetam operciju Nauda, ms tri nonkam pie oti attsttas jdzienu un priekstatu sistmas (par maiu, tirdzniecbu, bankm, birm, bitkoiniem utt., utt., utt.).

Un is jau gatavais, kultr mums jau dotais bloks, fonds var bt kolosls visdadko analoiju avots visdu situciju veidoanai un fantastisks domas attstbai.

Tas pats ar operciju Matemtika...

23.2

Interesanti, vai var bt darbba ar uz otru pusi?

Tas ir, vai da opercija fantastik var novest ar pie kdm jaunm un t vai citdi dergm idejm pa matemtik?

pai varbtgi tas man neliekas bet kas zin...

23.3

Un acmredzot ir iespjamas vl daudzas citas tdas opercijas, tikai jpadom.

Piemram, es pats nesen (skat. nodau Kamaas apgana un tlk) minju (kaut ne visai centgi) noformult operciju Astronautika.

23.4

Ar par o gatavo bloku saistbu ar TRIZ pamieniem btu jpadom tlk, varbt te atkljas vl kas jauns.

23.5

Var teikt, ka te tiek lietots pats par sevi it k vienkrs pamiens, analoija.

patnba ir t, ka te ir darana praktiski uzreiz ar lieliem analoiju masviem.

Aiz kuriem mdz bt izvrstas jdzienu, ideju sistmas.

23.6

Tas gan reizm var bt ar konservatvs faktors, vecs idejas var trauct

progresam. Tau te vismaz ir ko attstt un/vai prvart. Tuk viet, bez

analoijm, nek tda acmredzot nav.

(Un tomr kdas btu alternatvs pieejas?)

24.1

Vl. Heterogn (neviendabg) pasaules karte.

Vien ts tuvinjum/sasinjum (redukcij) redzama tikai dabisk pasaule

un tad iznks parast pasaules (zemeslodes vai Visuma) karte.

Bet, ptot dzik, redzsim ar prdabisks pasaules (jeb reionus) un tpat jaunas dabisks, kurs var nonkt caur prdabiskajm utt.

(Ideja man palikusi negatava, tikai aizmetnis.

Bet varbt kds izdoms tlk.)

24.2

Atzmju: ttad fantastik dadas kartes var gan reduct, gan paplaint vai padziint.

Varbt ir vrts paptt iespjams fantastisks kartogrfijas opercijas? Gan jau ka to klsts var sankt diezgan plas.

Uz labu laimi... K var summt, interfert vai pat sareizint divas kartes no diviem dadiem romniem? Kdas tam bs sekas attlojamai fantastiskajai pasaulei?

25

Protams, viss ais tms var splties vl oti dadi.

Seas karmas danci veda...

N, darsim t.

Visas seas sajjuas

Visu, kas bij sa...

N, laikam tur bija savdk.

Seas karmas sajjuas

Man tva sti...

Nu un domsim tlk.

8. BRLIS ASTOKJIS, BRLIS DELFNS, BRLIS FANTOMISTS

1.1

Pieemsim, ka pietiekami vienlaicgi par saprtgiem top cilvki, kalmri (vai drzk astokji) un delfni.

Fantasts eit vartu izsecint/izdomt dadas civilizcijas un vstures patnbas galvkjiem un delfniem.

Bet... var bt vl saretks un, iet, vl interesantks variants.

1.2

Delfniem nav roku un ir apgrtinta rkoans ar rkiem. Un delfnus ldz saprta

lmenim izvelk simbioze ar kalmru vai cilvku (vai k kur viet) civilizciju.

1.3

Piezmes.

(1) Variants: savukrt delfni skum ir labkie starpnieki, mediatori starp kalmriem un cilvkiem?

(2) Vlk (iet, pai tad, ja nonk ldz augstu attsttai tehnosfrai) rokm vairs tik lielas nozmes nav.

***

TLK.

2.1

Piezme par delfniem.

Delfniem ir oti attsttas smadzenes, un vienu laiku bija pat hipotze, ka tie var bt saprtgi.

T gan nebs; tie ir augstu attstti, bet tomr tikai zvri. Daudz orientcijas, tai skait akustisks, daudz komunikcijas un socils dzves, laikam tpc ar tdas smadzenes.

No otras puses, attstta komunikcija tau ir viens no btiskajiem saprta prieknoteikumiem. Tomr pats par sevi vl nepietiekos.

Piezme.

Msu diens delfniem lielu postu nodara cilvku civilizcijas nestais vides piesrojums ar trokiem! Cersim, ka, civilizcijai turpinot attstties, o kdu pasps labot.

2.2

Viens mans kompilts (savkts, apkopots) apraksti.

PLSODELFNS, agrk saukts ar zobenvalis.

Bstams! Garums ldz 10 m, svars ldz 8 t, muguras spura ldz 1,5 m, zobi 13 cm. Baroans piramdas virsotn, praktiski bez snceniem. Medjot bar, var uzbrukt ar lielajiem vaiem, pat plsgajiem milzeiem kaalotiem (to dmm un mazajiem, no kungiem izvairs).

Bara medbs var pielietot saretas taktiskas un pat stratiskas shmas. Var medbs sadarboties ar albatrosiem vai citiem plsjputniem.

Barbas spektrs princip oti plas, tau katrai atseviai populcijai mdz bt

aura specializcija. Liels balts haizivis vii izncina ar k konkurentus.

Sugasbriem draudzgi, agresija tuva nullei. Visattsttk socil organizcija no

visiem zvriem - atskaitot zilous un augstkos primtus.

Dzvo grups (parasti - dma, mazui, pieauguie dli), kuras apvienojas baros (vidji 18 pati). Baram ir savs dialekts. Veselie pati rpjas par slimajiem un sakropotajiem biedriem.

Medbm vai kam citam bars var dalties vai apvienoties ar citiem bariem.

Piemram, ja iet uz zivm, medbu grup mdz bt 5-15 pati.

Kungi reizm pievienojas citam baram (vairoans nolk).

Tau kopum vairk pieruies dzimtajam baram un mtei, t ir augstk autoritte (mtes kults).

Dzvo, domjams, 75-100 (dmas) vai 50 (kungi) gadus.

2.3

Vai nav pateicgs materils, lai rastos saprts?

Bet varbt tomr ne glui: nopietnu evolciju parasti neuzsk lielie veiksminieki, izcili pielgotie un prk specializtie. Viiem tpat ir labi. Tik labi, ka prmaiu laikos veiksminieks var nepaspt prmainties.

Drzk jmekl kdi mazk veiksmgi - un vjk specializti - radi...

(Vai varbt starp paiem plsodelfniem kdi problemtiskki paveidi?)

2.4

(Interesanti, vai tas attiecas tikai uz sugm - visvairk jau evolciju skata sugu evolcijas aspekt -, vai ar uz cita ranga un cita veida biosistmm, piemram, biocenozm?)

2.5

Tau - nezinu, vai (un ciktl) tas bs spk ar mintaj simbiozes jeb velkou variant.

3.1

Vl. Relaj vstur bija vismaz divas saprtgo cilvku sugas msu seni un to veckie bri neandertliei.

(Evolcij t ir parasta lieta, ar starp dinozauriem prputnoans - to vai citu vlkajiem putniem raksturgu pabu, piemram, apspalvojuma, iegana - bija izplatta lieta. Bet starp zvrzauriem - przvroans... Ar augstko primtu hominizcija bija tda tendence. Tau pietiekami nopietn pakp izdevs tikai daiem. Un galu gal palika viena suga.

Laikam var piebilst: ja ar o sugu, ar msu seniem, btu kaut kas noticis, droi vien paliktu iespjas pamint vl citiem.)

3.2

Nu tad variants. Saprta robeu prvar divu/vairku sugu koevolcija (ne obligti tiea sadarbba, bet tomr btiska ietekme vienai uz otras attstbu) - un tas parasti nenotiek reionos/uz plantm, kur tdas nav.

Tlk gan, visticamk, viena suga izkonkurtu otru. Tau fantasts var iedomties ar kdus paus apstkus un citus risinjumus...

(Variantus.)

3.3

Vlkos laikos, ar atsevim cilvku civilizcijm un zemm, ldzgas lietas ar

attstbu laikam notika pilngi reli.

3.4

Tai skait: indoeiropiei rads, kad Viduseiropas iedzvotji piema izaicinjumu, ko nesa Dienvideirop imigrjuie izceotji no Tuvo Austrumu neoltisks revolcijas pua. Tas ir, kad vii ska pai attstt zemkopbu un lopkopbu, t.i., sistemtisku raotjsaimniecbu.

(Indoeiropieu stepes izcelsmes variantam es ticu mazk.)

3.5

Piezme. Vai te bija ar kdas ziemenieku ietekmes uz dienvidniekiem - pirms tam, kad indoeiropiei prma ar Dienvideiropu, - to gan nezinu. Par s premanas raksturu un par to, kds mantojums palika no ziemeniekiem un kds no dienvidniekiem, to ar nezinu.

3.6

Vl viens jautjums.

Attstba (vismaz nereti) sk ar vienkrkm un ekonomiskkm formm, tdm acmredzot ir vieglk tapt. Bet ne vienmr - tlk attstties.

Piemram. Msdienu tipa dzvnieki (bet bioloij parastaj vrda tips nozm - gandrz visi msdienu dzvnieku tipi) rads kembrija period vai si pirms t. Ttad pirms kda pusmiljarda gadu. Bet pirms tam dominja t sauktie vendobionti, kuri visum bija daudz vienkrki un vienveidgki. (Tomr ar diezgan kri.)

Ar neandertliei varbt bija sav zi vienkrki par msu seniem. Bet konkrtk, vii bija tik labi fiziski piemroti dzvei skarbos apstkos - ka izrdjs nepietiekami tendti (saldzinot ar konkurentiem) meklt tehniskus ldzekus, k pielgoties prmaim.

Smadzenes jau viiem bija labas (vismaz lielas) - bet...

Un vl, iet, msu seniem kromaonieiem vienbrd, kad abas sugas Eirop bija aukst klimata stipri apdraudtas, pienca klt jauns imigrcijas vilnis no dienvidiem ar jauniem kultras sasniegumiem...

3.7

Nu tad jautjums. Iedomsimies, ka ar kromaoniei nebija pdjie - bet ka da situcija atkrtojs, varbt pat laiku pa laikam.

(Teiksim, t sanca, ka no ts paas frikas ik pa laiciam nk r kda jauna cilvku suga vai pasuga.)

Kdas vartu bt sekas?

Tai skait, vai vartu iznkt ar kda koevolcija? Vai pat simbioze?

(Starp citu, kromaoniei ar neandertlieiem mazliet tomr krustojs, pris procentu gnu mums no viiem ir cit reion vairk, cit mazk.)

3.8.

Kpinsim ideju. Iedomsimies, ka dads viets ik pa laikam rodas cilvku ints

Homo jaunas sugas vai pasugas. (Ttad ar mazliet atirgu bioloiju un

atirgm kultrm.) Un vai ik brdi no kaut kurienes iznk r kas jauns.

3.9

(Varbt msu gadjum - tas ir, aj fantzij - telpai ir tdas pabas, ka vienmr ir no kurienes iznkt.)

3.10

Kda btu cilvku evolcija aj variant? Kas interesants vartu notikt?

(Es gan nedomju, ka vienmr burtiski atkrtotos situcija, kad jaunatncji ir progresvki utt. Vartu pa reizei bt dadi.)

4.1

Pie viena. Par vienu iespjamu bzi fantazanai.

Iedomsimies lielu plantu (vai kdu citu platformu) ar daudziem ekoloiski visai

noirtiem sektoriem. Tur var rasties dadas dzvbas, dadi saprti utt., notikt visvisdi dabas un vstures eksperimenti.

Noirtbas pakpes var bt dadas (un ar maingas), ldz ar to ar dadas ietekmes.

Un ttad ar dzvbas paveidu/saprtu/civilizciju savienoans, kontakts, var notikt dads evolcijas/vsturisks attstbas/tehnoloiju attstbas fzs...

4.2

(Ar m noirtbm/kontaktu iespjm ms sav fantzij varam mint manipult pc vajadzbas.

Pie viena te droi vien iznks msu domu/fantzijas eksperimentu nolkos manipult ar ar msu fantastikas zintniskuma pakpi. Ar dadu ideju pamatotbas pakpi utt.)

4.3

Varbt tur pat okeni sastv no dadiem idrumiem vai to maisjumiem.

Kas ir svargi gan dadu veidu dzvbai, gan ar vlkos laikos kuniecbai.

Bet varbt visi okeni gan sastv no dens, toties ar oti dadm piedevm, un tas var dot kdas interesantas patnbas.

(Un varbt ar atmosfr reizm ir kdas pardbas, kas auj prvietoties pa gaisu ne tikai t vien, k pie mums pierasts.)

Varbt du plantu vai platformu ir daudz un tdas ir pat tipiskas kdam kosmosa reionam.

4.4

Pieemsim, ka uz vienas platformas sastopas dzvas btnes un pat biosfru fragmenti uz ogleka organisks (k msj) un, teiksim, silcijorganisks bzes. K vartu izveidoties savstarpjs attiecbas?

(st vienam otru btu stipri grti.)

Vai var rasties ar kdas sadarbbas vai pat simbiozes, vai pat vl ciekas sintzes? Kpc un ko ts vartu dot?

(Varbt var iedomties pat organismu, bvtu no kop sasaisttm divu veidu dzvbm?)

4.5

Un ja sastopas saprti? Atkal varianti: akmens laikmeta lmen, industrilaj, vl

augstk attstt?...

4.6

Un ja kas tds iet jau no dzvbas izcelans laika?

(Pieemsim, ka izolcija/kontaktu iespjas te ir im procesam optiml pakp un veid, fizika un eogrfija mums netrauc... bet varbt ar paldz.)

5.1

Vl. Kdas vartu bt dads dzvbas?

Labi, silcijorganisk (nevis ogleka) vai fluoru (nevis skbekli) elpojo (k Ivana Jefremova skas sird).

Vai tda, k uz Harija Harisona Nves plantas.

Vai, teiksim, biosfra ar plau teleptijas izplatbu.

(Ir teleptija stenb, vai nav, tas mums pagaidm nav svargi, ms iedomsimies, ka attiecgs funkcijas tomr kaut k tiek veiktas.)

Kas vl?

5.2

...Bet varbt ir kdas btiskkas atirbas?

Varbt ir kdas matrijas organizcijas formas, kuras atrodas apmram taj pa organizcijas lmen k dzvba, bet ar kaut ko btisku tomr atiras no msu parastajiem priekstatiem par dzvbu?

Citiem vrdiem, dzvba (mums kaut cik parastaj izpratn) btu vien daa no iespjamo formu kontinuuma?

(Un varbt vl ne pati interesantk?)

5.3-5.4

K vartu strdt ar o jautjumu?

(Pirmais variants vai variantu grupa, kas nk prt, t, protams, ir tehnika. Piemram, Staislava Lema romn Neuzvaramais.

Starp citu, tehnikai - tehniskas izcelsmes dzvbai var bt interesanta patnba: tai nav jsk evolcija no paa skuma, no vienkras vielas stvoka utt. Cita starta pozcija.

Ttad vartu bt kda visprgka evolcijas teorija, kas emtu vr ar tdus variantus?)

Varbt paanalizt dzvbai raksturgs funkcijas un svargks evolcijas patnbas vai vl ko tdu un mint iedomties kdas varicijas un alternatvas?

5.5

Tai skait var iedomties ar kdus paus apstkus, kas veicina attstbu vispr vai attstbu neparastos virzienos.

Piemram, kaut kur ir iespjama teleptija. Vai ir - skat. cit viet - modelns, k Jurija Tupicina stst. Vai nav pau problmu ar enertiku.

(Vai briem ir, briem nav.)

Varbt kdi pai fizikli efekti, kuri var ko labu veicint.

(Vai pat... matemtiski efekti?)

Vai varbt varam atrast kdas visprsistmisko attstbas likumu alternatvas kaut

kur kiberntik, sinertik, sistmu teorij (vai vairks sistmu teorijs, pieejs)?

5.6

Teiksim, tdas, kuras parasti nerealizjas dotajos, mums pasaprotamajos Zemes apstkos, bet citur vartu? Vai tdas, kuras nevar rasties aiz ekonomijas apsvrumiem - bet varbt kaut kur Visum ir sagadjies t, ka enerija (vai vl kas cits) nav jekonom?

5.7

(Bet varbt daos gadjumos neizpilds pat princips, ka attstba iet pakpeniski no vienkr uz saretko?

Kdos gadjumos?

Un varbt atsevios gadjumos ir iespjami tdi lcieni evolcij, kas mums iet cloniski nepamatoti.

Piemram, kaut kas nejaui, bet produktvi, uzmodeljas ar modelna skat. tlk - paldzbu?

Tas ir, tda evolcijas gaita, kur jauns formas pa reizei tiek pat radtas? Nu labi, t k tas nav glui apzinti, tad teiksim pusradtas.

Tds k imanents puskreacionisms...

Vai ne vienmr imanents: evolcijas gaita, kur epizodiski iejaucas citplantiei/citplatformiei.)

5.8

Skaidrs, ka realitt attstbas iespju spektrs ir plaks nek mums zinmais. Un

tas, kas mums ir pasaprotams, stenb ir tds ne visur un ne vienmr.

Starp citu, ar Zemes apstki var kdam likties neparasti. Galu gal prsvar jau

komos ir tuka (nabadzga) telpa ar zemu informcijas ietilpbu...

5.9

Katr zi, strdjot ar o jautjumu, diez vai vajag iet vienmr tikai vien veid. Piemram, vienmr skt no paa skuma un priet doman uz nkoo posmu (nkoo ideju) tikai tad, kad iepriekjais posms bs droi pamatots.

Nu ms nezinm, vai, konkrtk ptot, vispr izrdsies iespjama, teiksim, silcijorganisk dzvba! Nu un tad? Pati ideja par dzvbas pamatu daudzveidbu no t jau vl nepaliek nerela un nederga.

(Un varbt pat silcija gadjum neiespjamba pardsies tikai no pirm skata, kd atsevi izzias epizod. Bet stenb t tiks dab apieta kd cit variant, citos apstkos. Tau ms, skotnj neiespjambas fakta hipnotizti, bsim savu domanu jau apturjui. Pat fantastik.)

5.10

Sistmm (un ts prstvoajm idejm) ir dadi lmei. Vlreiz: lidojo paklja nav - bet lidot tomr var!

Tau varam tikai tad, ja iepriek kaut doms pieaujam tdu iespju. Ja n - n.

Izzi nevajag tikai meklt, vajag konstrut!

(Protams, tas mazk ir spk pa zintn, nevis fantastik, un vl mazk - lietiajos ptjumos, nevis fundamentlajos. Tomr zinm mr ir spk ar tur.)

5.11

Viens no variantiem, k pamatot visdu eksotiku (ja ne zintniskaj, tad zintniski fantastiskaj doman).

Iedomsimies, ka dzvbas/citu augstas organizcijas formu attstba notiek viets, kur pilns ar dadu civilizciju izmeiem, piemram, vecu, bet pa daai darboties spjgu tehniku.

(Tai skait materiliem. Un vispr - tehnika nav tikai dzeli, varbt ts ir plves/

membrnas vai t ir no pirm skata ldzga kdai miglai. Vai laukam.)

Ldz ar to ms vartu iedomties vairk dadu attstbas faktoru, ar tdus,

kuri ar parasto dabisko vidi msu prt nesaists.

5.12

(Bet varbt izmeos ir pat vecas laika manas...)

5.13

Kdas dzvbas formas un dzvbai ldzgas formas jau ir bijuas fantastik?

(Ar kdas dzvbu atgdinoas tehnikas formas.)

Vai os jau esoos piemrus var kaut k attstt un visprint?

5.14

Bet kdi apakvarianti ar mums neierastm pabm ir bijui relaj Zemes dzvbas vstur?

5.15

T k ms pazstam tikai vienu noteiktu dzvbas formu (bet mintajiem apakvariantiem, ja tdi ir, pievram maz uzmanbas) - tad nav brnums, ka

doma par dzvbas idejas paplainjumiem man sanca tda nenoteikta.

Protams, ar tpc, ka pie ts neesmu strdjis.

Bet ceru, ka mazliet materila paam, paam ieskumam tomr ir.

Atgrieos pie pamattmas.

6.1

Vispr jau saprtu radja darbs X komunikcija.

Dabas priekmetu prveidoana (tomr atirb no vienkras izmantoanas!) pastvgi paplaina, bagtina darboans, bet ldz ar to ar psihes, vlk jau

saprta, saturu. Pat neierobeoti (vismaz princip).

Tas ir, ja pati prveidoanas joma var paplainties. Jo pai - ja rada un

prveido ar otr eelona priekmetus - tas ir, instrumentus, darba rkus, ar kuriem tos priekmetus prveido.

Bet tas nevartu notikt ar bez bara dzves, bez komunikcijas, kura var iegto

saturu (summro, kolektvo un pat vstures gait gto saturu) nodot tlk, pat cauri laikiem no paaudzes paaudz.

6.2

Bez tam taisni komunikcija acmredzot dod pamatu spjai pacelties pri

konkrtajai situcijai, jaun lmen.

(Vai ko tamldzgu tomr vartu dot ar rku radana k tda?)

Ja tu, ieraugot cirvi, vari tikai emt un cirst - reflekss - t ir viena lieta, vl visum

automtiska, ieprogammta. Bet ja tev, ieraugot cirvi, var bt ar vl cits

variants: kaut ko signalizt par to otram cilvkam...

Un ja tava rcba tagad vads ar no tdu signlu (un to apstrdes) sfras...

(Un kop ttad sank dubult determincija...)

(Gan, preczk emot, cirst jau mdz ne katru reizi, kad redz cirvi, - bet ir jbt ar vajadzbai.)

Lai gan skum is progress bija rkrtgi lns, topo pirmcilvku kultra varja vai miljons gadus lietot nemaintus rkus nemaint veid.

6.3

Starp citu. Sakar ar seno cilvku gleznojumiem uz alu sienm.

(Tas jau krietni vlkos laikos.)

di zmjumi vl nav sti mksla - jo galvens ir citas funkcijas!

Skotnji t ir gatavoans (kolektvajm) medbm.

Par mkslu zmjumus acmredzot var saukt tad, kad izteiksmes ldzeki, vispr izteiksmguma, izteiksmes, aspekts, sk tikt lietots plak, pietiekam mr nodals no utilitrkm funkcijm un iegst patstvgu nozmi.

Tpat k reliija rodas tikai tad, kad prdabiskais tiek striktk nodalts no dabisk un kults kst par tdu k specilu nozari...

Pirms tam viss ir kop, vienota (sinkrtiska) sabiedrisks apzias forma - kur centrlo un augstk stva (lmea) vietu, k visas cilts apzias un kultras vienotjs un kop saturtjs, ieem mts (ststs) kop ar atbilstoajiem rituliem.

6.4

Pc krievu filozofa Staislava Smirnova (Станислав Николаевич Смирнов) hipotzes (1974?), tiei kolektvo medbu repetсijas (minjumi) bija tas mehnisms, kas izraisja preju no nosacto refleksu automtikas uz brvu, no tekos situcijas neatkargu apzias darbbu.

(Смирнов С.Н. Диалектика отражения и взаимодействия в эволюции материи, 1974.)

Jo eit refleksu dtes iedarbina jau CITA situcija, ne vairs paas medbas!

(Bet varbt ir svargi tas, ka iedarbintja lom ir komunikcija?)

Savukrt pai minjumi pamatojs (zdtjiem raksturgaj) jauns paaudzes apmcan un sencilvku sadarbb, kolektvaj dzves veid...

6.5

Nezinu, vai tiei t viss bija. Bet hipotze ir interesanta ar to, ka, pat pastvot it

k dzelainai automtikai (citi autori bija domjui, ka refleksu automtisms kaut k pakpeniski vjinjs - bet ai hipotz pretstati NEtiek mkstinti!), var

atrasties ce uz brvbu!

6.6

Vai ir (vismaz fantastik) vl kdi, vairki cei?

7.1

Bet Jurija Tupicina fantastiskaj stst Sarkan pasaule (Юрий Тупицын, Красный мир, 1970) es redzju interesantu bezroku variantu.

Citplantiei rada, model lietas, ar domu spku iedarbojoties uz pau

substanci - modelnu, ko viiem laimjies atrast dab.

Cilvkus, kuri atlidojui kosmosa kuos, vii sauc par pseidosaprtgajiem - jo ar

rokm vai tamldzgi darboties uz lietm tau var ar dzvnieki...

Un ar cilvkiem neizdodas te atrast saprtgas btnes - un saprast redztos fantomus. Kontakts pagaidm neiznk, lai gan abas puses cenas...

7.2

Jautjumi.

Pirmkrt, k vartu rasties tds modelns? Vai tiem pat dab? Kdas vartu bt modelna - vai dadu, atirgu tda veida substanu/lauku - pamatpabas

un iespjas?

(Pieemsim, ka cilvki ko tdu projekt...)

Vai ir tehnikas veidi, kas kaut kd zi atgdina modelnu (pat varbt katrs pa

savam)? Kas tajos btu jattsta tlk, lai tuvintos modelnam?

7.3

Kdas vl citas funkcijas (jau esoas, mums zinmas, vai pat jaunas, ko varam izdomt) vartu uztict kdai paai fantastiskai substancei?

7.4

Otrkrt, vai doma un darbba te nesaiet par cieu kop?

Teiksim, ja dusms vai pa jokam novl kaimiam Ka tevi nelabais parautu!, - vai neuzmodeljas un neparauj ar?

Tas ir, vai d praks ir pietiekama domas un darbbas autonomija - kura tau ir tikpat vajadzga k to saistba?

7.5

(Bet vai mums t ir pietiekama? Kpc vartu teikt, ka j, un kpc, ka n?

Vai varbt ts kaut kur ir par daudz - kur un kpc?

Vai varbt kur ar to ir neviennozmgi - t k par daudz, t k par maz?)

7.6

Trekrt, cik btiska ir viu starpba ar mums? Vai tad nav vienalga, kur ir rokas, pie pleciem vai smadzens, - ja ts dara praktiski vienu un to pau?

7.7

Vai vartu bt saprts, kur ai zi atiras no msj vl vairk nek dotaj piemr - un tomr paliek saprts?

7.8

Varbt var, piemram, mint fikst saprtam un saprtgai btnei vai

civilizcijai raksturgs pabas - un tad ar tm pamanipult, izdomt kdus jaunus variantus?

Kdi saprta varianti jau ir bijui fantastik?

Bet kdas iespjas tiek galgi laistas garm?

7.9

K attstjies pats saprts msu pau kultras vstur?

Vai var izdalt kdas Zemes cilvku saprta apakformas un svargus attstbas etapus?

Vai to var izmantot ar kdm hipottiskm prognozm?

8.1

Kdas interesantas perspektvas vartu bt sadarbbai, kad s divas civilizcijas (no Jurija Tupicina ststa) reiz tomr sapratsies?

8.2

Ja nu kda oti attstta civilizcija ir radjusi modelnu un izmtjusi to pa visu kosmosu vai pa kdu t reionu vai tagad ai reion civilizciju raans nebs vieglka, trka un daudz bieka?

8.3

K modelnus vartu lietot dzvnieki? Vai dzvesveids ar das gatavas substances lietoanu veicins vai kavs saprta raanos?

(Vai var bt gan t, gan t, atkarb no kdiem papilldu nosacjumiem?)

8.4

Konkurence (dzvnieku pasaul, agrn saprta laik, attstta saprta laik) starp abiem attstbas veidiem - ar parast tipa tehniku (dzvnieku gadjum - ne glui ar tehniku) un ar modelnu.

8.5

Bet k os abus veidus var savienot, k tie var paldzt viens otram?

9.1

Atkpe.

K ar du modelanu vartu dabt laika manu?

9.2

Iedomsimies, ka laika manas, to dadie paveidi un to attstbas varianti tiek projektti ar domas spku.

(Modeljot ar dadas hronositucijas, ar kdm var sastapties.)

Varbt ldzgi k kosmosa kui (un iespjams situcijas lidojumos, tai skait

pavisam trakas vtras sveu plantu atmosfr) tiek projektti (un izminti) Henriha Atova stst enerlais Konstruktors?

(Генрих Альтов Генеральный Конструктор \\ Ссоздан для бури.)

(Kur gan, atirb no Sarkans pasaules, fantzijai, domai nekds f i z i s k s spks piedvts netiek.)

9.3

Bet varbt var kaut k uzmodelt pau pagtni? Vai nkotni? (Vismaz kdus fragmentus?) Vai kdas saretkas dadu laiku kombincijas?

9.4

Ja pagtni tiei rekonstru, uzmodel ar savu domu, tad tomr jatceras, ka

doma pagtni neatspoguo bezgalgi preczi.

Kas jdara, lai btu pc iespjas preczk?

K to vartu praktizt civilizcija ar kdu modelnu?

9.5

Vai nepreczi rekonstrujot, ms dabjam atirgus pagtnes (vai drzk kdu

ts fragmentu) variantus?

K to vartu izmantot?

Kdus efektus dotu iespja kolekciont masveid pagtnes variantus, laistus caur dadiem attlojumiem?

(Starp citu, kdas iespjas jau tagad var dot kas ldzgs, tikai vsturiskaj izzi?)

9.6

Kdas btu iespjas attlot pagtni (pagtni k tdu, visu vai ts momentos un fragmentos) nevis viennozmgi, bet ar virtulo, caur daudziem modeljumiem dabto mkoni?

9.7

Vai tas viss var, tai skait, paldzt izzint autentisko pagtni?

Vai tas var bagtint msu relo pagtni?

(Tas ir, to, kura uz mums reli iedarbojas.)

9.8

Vai tas var bagtint pau pagtnes darboans, iedarbbas veidu klstu? Bagtint, attstt pau veidu, k pagtne iedarbojas uz/saists ar tagadni?

9.9

(Ttad - attstt pau laika plsmu, laika pabas?)

9.10

Var nkotni paredzt vai pat rekonstrut vienkri k objektvu ainu un notikumu gaitu tas bs pirmais tuvinjums.

Bet msu darbba tai skait pati dot rekonstrukcija var nkotni ietekmt.

(is efekts jau sen ir atzmts. Labi, bet ko dart tlk?)

K to emt vr, paredzot un/vai rekonstrujot nkotni?

K vartu iegt nkotnes realittei pc iespjas tuvkus variantus?

Un k savukrt var iegt pc iespjas revolucionrku nkotni tas ir, maksimli attsttu variantu?

Atkpes beigas.

10.1

Nkoais jautjums. T k delfni, galvkji un cilvki uz daudz ko skats atirgi,

tad acmredzot das (heterognas jeb neviendabgas un polifiltiskas jeb daudzizcelsmes) kultras (ts, kuras izdzvo) ir satur bagtkas, vairk spjgas uz dialogu un labk attsts.

Droi vien tas vl jo vairk attiektos uz trskomponentu simbiotisko civilizciju

(cilvki, astokji, delfni).

10.2

Bet kdas priekrocbas vienam un tam paam indivdam, teiksim, cilvkam, var dot iespja kaut kd veid/mr pieiet pasaulei ar galvkjiski un delfniski, izmantot ar o divu prjo (sub)kultru sasniegumus?

10.3

Kda btu komanda, kopa, kur sadarbojas cilvks, galvkjis, delfns?

Zem dens, uz sauszemes, kosmos, zintn, datornodarbs, medbs, izklaids, kopgi rakstot romnu, praktizjot kdu mums vl nezinmu mkslas veidu?

10.4

Kda vartu bt o (sub)kultru dinamika? Piemram, k cilvki, delfni un

astokji vartu tuvinties, kt ldzgki (kultras, ne organisma zi)?

10.5

Kdas sugas vl var mint pavilkt ldz saprtam, kdas jaunas kultras vai subkultras radt (preczk, paldzt tm rasties)?

10.6

Kda btu simbiotisk/kooperatv civilizcija no nenoteikta skaita btu veidiem?

10.7.

Papildjautjums. K to visu izmantot seks? Varbt jau tagad, negaidot, kad astokji paliks saprtgi?

Kdas seksuls fantzijas var bt, kdi jauni genderi? Kdi vl citi smadzeu dakaranas pamieni?

K os jautjumus var izbdt cilvku sabiedrbas uzmanbas centr? Piemram, kdas jaunas kampaas par seksulo dvaiu tiesbm var ieskt? Par ko te vartu izdevgi apvainoties un prast gandarjumu? Un kdus varas ldzekus lietot?

11.1

Starp citu... Vai vartu bt kdi apstki, kuru ietekm automtisk skudru vai

biu tipa sabiedrba tomr nonk ldz saprtam?

11.2

iet, ka saprtgs btnes lom te iznks nevis atsevia skudra, bet kda to

kopa vai viss pznis.

11.3

Un bara/cilts viet - vairku pu kopa?

Saprtam tau ir nepiecieama attstta komunikcija starp btnm... starp saprtiem.

11.4

Un tad atsevis skudras bs k sava veida roboti?

11.5

Ttad - diezgan attstta sava veida tehnika kop paa skuma?

(Tomr ne universla.)

11.6

Vai tdm komplictm btnm (un to kopienm) pie gadjuma neiznks vl saretka, attsttka darboans un varbt vl attsttks (vismaz skum) saprts nek cilvka gadjum?

Vai ar prk sareti, tas nav labi, un te ir kda optiml zona?

11.7

Skudru gadjum, kur fizisk bze ir vieglk prmontjama, vartu

izsplties saldzinoi dadki attstbas varianti nek cilvkiem.

11.8

Droi vien tomr nav obligti, ka atsevi skudra ai proces paliks elementrka, primitvka.

Varbt, kas zin, ar gudrka.

(Lai gan skum pirmais variants laikam bs prsvar, jo tas, iet, ir vieglkais,

ekonomiskkais, vienkrkais ce.)

11.9

Iespjams, ka var bt dads saprta funkciju un pabu sadaljums starp dadajiem organizcijas lmeiem.

11.10

Un varbt, ka evolcija uz hipottisks skudru plantas izmina dadus variantus un ceus, vstures.

Piemram, vienos gadjumos saprts koncentrjas, izvietojas vairk pa lmen, citos bioloisk indivda lmen, citos vl k?

11.11

Vai var sastdt kdu tabulu ar variantiem saistbai starp fizisks organizcijas

lmeiem un paa saprta organizcijas lmeiem?

(Teiksim, tabulu, lai btu labk fantazt.)

11.12

Kdi vartu sankt Kontakti starp skudru civilizcijm ar dadu, aj zi, saprta organizciju (tas ir, no dadm tabulas vietm)?

Vai var bt ar kdi jauni varianti, efekti, kdus parasti ms no Kontakta negaidm?

11.13

Un ja nu da veida organizcija var bt mainga, saprts un t funkciju sadaljums var prvietoties pa dadiem fizisks organizcijas lmeiem?

(Pati o lmeu uzbve td gadjum ir pietiekami elastga, variatva.)

is variants iet maz ticams, toties interesants.

11.14

Kds vl btnes vartu saorganizties vai tikt saorganiztas, lai rastos saprts?

Vai ir iespjams kaut k saorganizt, piemram, baktrijas?

(Vai kdu pau to paveidu pie paiem nosacjumiem?)

Piemri no fantastikas (gan neaizejot ldz saprtam): Severs Gansovskis La saimnieks (Север Гансовский Хозяин Бухты), Staislavs Lems Neuzvaramais, - bet varbt ir kas vl tuvks.

11.15

Vl viena fantzijas opercija: atirgo variantu savienoana.

Piemram, ir skudru sugas, kur elementrais saprta nesjs ir pznis, bet bioloiskais indivds ir robots, - un ir tdas, kur saprts piemt indivdam.

Bet vai var bt sugas, kur reiz ir spk abi principi (varbt ne katru sekundi, bet vismaz princip)? Suga vai pat btne (vai, otrdi, sugu vai populciju kopa), kura var gan t, gan t?

K tas vartu bt?

(Variantus. Var atmest nosacjumu, ka ts ir tiei skudru sugas, te svargs ir saprts vispr.)

12.1

Pie viena. Kdas vartu bt mkslg intelekta SUBkultras?

Ja dabisk intelekta kultras - piemram, jau zinms cilvku - nav visas

viendas, tad kpc gan mkslgais intelekts lai btu pilngi vienveidgs?

Drzk jau otrdi!

12.2

Tlk, vai, attstoties mkslgajam intelektam, vartu rasties vairki dadi

saprti? Vai pat oti daudzi?

Bet kop kda multisaprtg civilizcija?

(Un k tas ir?

Un k tas ietekms saprta attstbu kopum?)

12.3

Piezme. Nav teikts, ka m saprta formm vajadzs bvt katrai savu

(super)manu. Fizisk bze var bt ar viena, piemram, kds kopjs tmeklis

(galu gal gaiss tau ar ir mums visiem viens), un taj var dzvot dadi saprti.

12.4

(Varianti. Ar fizisks bzes, ko vieno tmeklis, ir dadas. Vai ar pa tmekl modeljas, simuljas dadas sub-fizikas.

Varbt dadie saprti var sadzvot pat burtiski vien un tai pa viet k vii ar btiski atirgm frekvencm. Varbt ar sub-fizikas to var.)

12.5

Tiesa, mkslgais intelekts jau attstsies uz cilvka saprta bzes, tpc diez vai

var gaidt ko krasi atirgu.

Un tomr vai ir kdas alternatvas?

12.6

Piemram, varbt t: uz sveas plantas izmet manas ar... ne jau gatavu

intelektu, bet, t teikt, ar prieknoteikumiem no kuriem var attstties intelekts,

ja bs veiksmga iedzvoans dots plantas apstkos?

Un td gar uz dadm plantm vai vispr oti dads vids...

Kaut vai kd oti attstt tmekl.

12.7

(Td veid saprts kopum tiek diversificts, bagtints ar dadm attstbas

stratijm un pabm?)

12.8

N, tiem, paminsim iedomties kdu daudzsaprtu civilizciju!

(Un ar ko t atirtos no vienkri daudzkultru civilizcijas, k msj?)

12.9

Saprtu tmeklis, kur koordinti apgst dadas vides vai pat Visumus.

(No truma ierobeojuma - gaismas truma - problmas pagaidm abstrahsimies.)

13.1

Piezemsim citu saprtgo civilizciju mekljumus.

Pieemsim, ka tdi notiek ne tik daudz kosmos, cik uz dots plantas. (Varbt uz

ts ir pavisam daudzveidgi dabas apstki.)

Iespjams, pat ik pa laikam tiek atklta kda jauna civilizcija.

Variants no fantzijas anra ar maiju, dadm pasaku btu rasm utt.

13.2

T var bt pat parasta prakse, uz dots platformas ir pieradui, ka saprtgo

civilizciju spektrs palielins (un pat brns, ja ilgku laiku nekas tds nenotiek).

13.3

Starp citu, viens no veidiem, k var iznirt agrk nezinms saprts.

Btnes un civilizcijas, kuras bijuas ilgsto konservcij teiksim, ldzgi ziemas guai.

13.4

Konservcijas patnjs paveids: nevarot noturt saprtgas civilizcijas lmeni (teiksim, posta apstkos pc katastrofas), priet zemk, nesaprtgu btu lmen - tomr atstjot snaudou kultras fondu un programmas iespjamai reprogresanai, atkalattstbai labvlgkos apstkos.

Pie pdjiem var piedert ar citu civilizciju ieraans, kura ttad var nest paldzbu vai, otrdi, izaicinjumu.

(Skat. ar visprgk un interesantk: Henrihs Atovs 28. uzdevums.)

13.5

Tiesa, ir liels jautjums, cik ideja ir rela. Ja, piemram ms gribtu regrest atpaka kokos (dai ekoloisti varbt grib), - tad ms stenb aizietu boj jau ilgi pirms tam, vl kokus nesasniegui.

13.6

Joka pc. Ceojoais saprts.

Civilizcija, kura ik pa brdim maina fizisko bzi. No skudrm uz bitm, tad uz

delfniem utt.

(Bet fantzijas anr varbt vl no viena maijas veida uz otru...)

Vl dertu izdomt kdus pusldz ticamus skaidrojumus, k un kpc tas vartu bt.

13.7

Dzii simbiotisks vai ar paraztisks saprts, kur izmanto liel mr saimnieku saprta resursus (zinma analoija ar vrusiem)? Bet eit tas ne obligti nk saimniekiem par sliktu? (Piemrus, variantus.)

13.8

Sub-saprtu raans uz skotnj saprta [resursu] bzes - un to prveidoans

par pilnvrtgiem saprtiem - k parasta pardba?

(Lai gan man neiet ticama tik dzia skaldans saprtam.

Ja vien... Ja vien t vispr ir skaldans.)

13.9

Kda vispr vartu bt saprtu dinamika?

14.1

Tlk. Kas btu jzina un jmk specilistam kultru projekttjam? Vai

attsttjam/konsultantam, evolucionistam, progresoram?

14.2

Kda btu vsture, ja kolonizatoru viet (pieemsim, ka tas btu bijis iespjams,

vismaz daos gadjumos) btu nkui kultru attsttji/konsultanti?

14.3

Kdi ldzgi procesi ar augstk attsttu sabiedrbu iespaid notikum veiksmgm reformm ir bijui relaj vstur?

14.4

Pie viena. Progresors, kur specializjas nooenz: mekl pa visu kosmosu (vai vl kur) btnes, kas ir uz saprta slieka vai tuvu tam, - un paldz tm kt par saprtgm.

Konference Nooenzes metodoloisks problmas: progresoru pieredze un

perspektvas.

14.5

Vai viam ir vajadzga laika mana process tau ir visai lns?

Preczk, tipiskie civilizciju attstbas laiki tlu prsniedz tipiskos cilvku un pat

citu btu dzves laikus.

14.6

Un k mrt du progresoru darba efektivitti?

Ar to, cik jaunu civilizciju top vidji gadsimt, vai k tamldzgi? Cik civilizciju viens progresors ir inicijis sav m vai, teiksim, 50 savas dzves gados? (Vai viena komanda, vai firma.)

15.1

Labi, divas trs kultras (piemram, cilvku, galvkju, delfnu) un to sadarbba vai sintze... Bet k var visprint tlk?

Plas vai pat bezgalgs kultru kontinuums jeb okens ar neierobeotm vai milzgi plam iespjm sadarboties un ko-evoluciont - vai pat sastarpji

sintezties - pc izvles?

15.2

K orientties oken? K izvlties (sev) vai paldzt izvlties (citiem) labkos variantus? Perspektvks kultru kombincijas, labkos scenrijus, vstures?

15.3

Kdi paorganizcijas un evolcijas procesi vartu notikt aj vid (oken)?

15.4

Teiksim, msu Visum, kur, k uzskata praktiski visi, sastv no oti daudzm

saprtgajm civilizcijm?

15.5

Citos Visumos ar citm pabm?

Multivers (Daudzvisum)?

16.1

Kpc nepadomt, ieskumam, nevis par atseviu Kontaktu starp divm civilizcijm - bet lielkos mrogos?

16.2

Divas vai vairkas civilizcijas ar dadu Kontaktu bieumu: k tas ietekm atirbas viu vstur?

Statistika par Kontaktu bieumu un to raksturu, un k t ietekm kopjo

saprta evolciju dotaj Visum.

Vispr, milzgi daudz Kontaktu, dadi masveida Kontaktu procesi ar dadm, atirgm patnbm un to sekm, efektiem.

16.3

Civilizcijas uz oti atirgas fizisks (un pat fizikls) bzes: kdas ir patnbas

Kontaktiem, jaunveidojumiem, koevolcijai.

K fizisko/fiziklo pamatu daudzveidba ietekm kopjo saprta (un tlko?) evolciju dotaj Visum vai dotaj Multivers.

16.4

Pie viena. Ko ms, cilvce, vartu iegt no Kontakta ar fiziski un pat fizikli stipri atirgm civilizcijm?

Kdi piemri jau ir bijui fantastik?

16.5.

Pie viena. K fantastikas ptnieks vartu bagtint un ietekmt cilvces domanu vispr? Variantus.

17.1

Vl. Iedomsimies, ka tikai tagad (vai nkotn) pki uznirst, atrodas kda

civilizcija, kura pastv tepat mums blakus (ttad ne obligti tl kosmos), tikai ldz im nav nonkusi kontakt stipri atirgs dzves vides d?

Pazem vai oken? Nano pasaul?

17.2

Tmekl kda spja attstbas procesa rezultt?

Vai varbt gandrz-civilizcija un tiei msu pardans ir izprovocjusi tlko

attstbu.

(Vai tepat msu sabiedrb, bet ar tmeka paldzbu internet pastvoas kopienas prtapana par civilizciju?)

Dadas civilizcijas visdadkajs vids pla spektr?

Varbt vesels laikmets, kad ms teju vai visur saskaramies ar attstbu civilizcijas lmen?

17.3

Tlk. Pieemsim, cilvku sabiedrb daudzas subkultras vai pat atsevias iezmes attsts ldz paas civilizcijas lmenim.

Un tas viss kop veido...

N, ne sadrumstalotu, bet gan daudzremu civilizciju!

Kur atsevis iespjas pastv ldzs drzk kaut k virtuli un ir iesldzamas pc vajadzbas (un ne obligti katrreiz pa vienai)?

Daudzas civilizcijas = viena civilizcija.

( ideja man ir palikusi prk nenoteikta. Vajag noskaidrot, attstt.)

Teiksim, pdjos gados klimatu taisa, msu liels civilizcijas veidolu nosaka

visvairk diplomtijas fanu subcivilizcija (agrk mazskaitlga), tas ir aktuli, jo

nupat ir daudz Kontaktu...

Nu vai kaut kd td gar.

17.4

Virtulo civilizciju analze ms iemcmies ds iezms jau skum saskatt

iespjams civilizcijas, to pabas un efektus. Un pie vajadzbas ts diezgan tri

realizt, attstt.

Relo civilizciju tagad mdz aprakstt kop ar ts virtulo civilizciju mkoni.

(Un, tpat k ar virtulajm daim fizik, no tm ir reli efekti jau tagad.)

17.5

Kaut kas ldzgs atseviam cilvkam (poli- vai multibiogrfija, pat ja fiziski ir viena dzve)?

18.1

Vl viena bze fantazanai.

Liels, liels tmeklis (vienkrbas labad, bezgalgs) ar neaptveramu visvisdu

paorganizcijas procesu klstu. Tai skait veidojas visdadks civilizcijas un

civilizcijm ldzgas lietas.

To fizisk lokalizcija biei vien ir oti patnja, neskaidra un parasti nav pai svarga...

Nu un kas tik viss tlk nenotiek.

18.2

Cits variants. Civilizcijas pieemsim, galvenokrt kosmisks un fiziski lokaliztas pusldz normli savieno tmeklis. Attiecbas un procesi tmekl tm faktiski ir visum daudz svargki nek fiziskie faktori. Civilizciju raksturo daudz

vairk vieta tmekl nek vieta kosmos...

18.3

Un ja tmekl var (btb) prstt ar skaidri materilas (vieliskas) lietas (pateicoties 3D-printeriem u.tml., vispr - attsttm reproducanas iespjm)...

Variants: tmeklis k viengais nopietnais sakaru veids starp vielas un antivielas (vai citu savstarpji eksotisku fizisko formu) pasaulm.

18.4

Variants: civilizcija piedals vairkos neatkargos tmekos...

(Kas kopgs un kas atirgs, saldzinot ar dalbu vairkos Visumos?)

19.1

Dadu kombinto kultru attloana var bt interesanta lieta.

Vai treniam var emt kdas interesantas kultras no jau esoiem ststiem,

varbt ar no dadiem?

19.2

Par neandertlieiem un msu seniem zinu, ka ir, bet neesmu lasjis. (Bet

varbt kas tds epizodiski un pa druskai ir bijis ar msu relaj vstur.)

Par sencilvkiem un Rietumu puslod saglabjuos dinozauru pcncju civilizciju mazliet esmu lasjis - Harija Harisona dene - bet tur m kultrm nebija cieu sakaru.

Man paam viens piemri joka pc.

20.1

Pieemsim, ka pietiekami vienlaicgi (lai prieklaikus viens otru neizkonkurtu) par

saprtgiem kst cilvki un pundurimpanzes bonobo vai viena to daa.

(impanzes ir cilvka tuvkie radi.)

Un kaut k notiek, ka ar turpmk saglabjas abas sugas.

Izveidojas patstvgas kultras un ar dadas to mijiedarbbas.

Daas alternatvs vstures tmas par kultras aizguvumiem.

20.2

K zinms, daudziem primtiem par ikdieniu un socili svargu fizisko darbbu

kuvusi savstarpj ieskans, grmings.

Bet daiem, ar bonobo, - sekss.

Nu tad... K cilvki PSRS sinja laiku rinds veikal.

Tlk, bonobo iespjams infiltrcijas un ietekmes 1968. g. patrtju kultras

revolcij (kuras svarga sastvdaa bija t saukt seksul revolcija).

Un pavisam uz labu laimi: kura civilizcija kurai iemcja mrkaoties?

9. ASISTENTS ASTOKJIS

1

Vai diezgan daudzi dzvnieki nevartu cilvka vadb iemcties nu kaut vai cirk (ja ekoloisti vai kdi konkurenti nepasps visus cirkus izncint) kaut ko no informcijas tehnoloijm?

2

Un tad jau - datorizcijai, ieskaitot lietu internetu, attstoties, - ar visdas tehnikas vadanu un lietoanu (tai vai cit mr)?

Tas, protams, nebs saprts - bet nav izslgts, ka t tomr rodas milzum daudz jaunu iespju.

3

Kais man ort piezvanja uz darbu...

Un signalizja/nomurrja, ka vakar piebraukot, lai atvestu mani mjs.

Kdas tehnoloijas btu vajadzgas, lai t tiem vartu notikt?

4

N, no paas tehnikas viedoka tas reti kad bs labkais variants, programmas droi vien to visu izpilds labk, tuvk idelajam.

(Varbt izemot murranu. Uzminiet, kpc!

T nav glui akustikas lieta.)

Bet, ja jau nu dzvnieki mums ir... tad viiem droi vien ir kdas perspektvas!

5

Viena daa dzvnieku jau tagad ir diezgan labi piemrojusies dzvei pilst. Bet k bs stipri datorizt un citdi tehnoloizt vid?

(Tai skait kd, piedodiet, tehnoloizt me?

Labi, kd liel, liel park... Vai fermerim piedero ainav.)

6

Kdas vartu bt (vismaz fantastiskajos ststos) dzvnieku pozitvs perspektvas civilizcij ar oti attsttu tehnoloiju?

Kad viu ekoloisks nias bs piestintas ar tehnoloijm (vai vismaz kda to daa)...

***

TLK.

7

Publikas priekam un izgltoanai - ne vien kltienes cirks, bet ar ne mazk interesanti raidjumi par mjas un savvaas dzvnieku sasniegumiem.

8

Un pat ptjumi par viu progresu vstures gait. odien kai vai ei vairs nav tie, kas pirms divdesmit gadiem... J, pateicoties tehnikas/ekoloijas progresam!

9

Tai skait - varbt iemcs lidot? Protams, ar tehnikas paldzbu.

- Vai jsu kais ir sertificts lidoanai pilst?

- J, un gandrz visa mjas tehnika viu lai klt lietoanai!

Un tpat krietna daa publisko ieru pilst.

Tik tiem gudrs zvri!

Paskums pilstas/apvidus kau lidfestivls.

10

Epizode. Notikusi tomr kda kme: pilst nes pa gaisu lci...

Bet varbt ne kme - un stenb viss ir droi.

11

Ar zvru cirks var bt dads vids, tai skait kds specils.

Zem dens (piemram, delfniem vai astokjiem - kuri gan msu vstures variant nav saprtgi), gais, bezsvara stvokl...

Bet varbt vl svargk bs, kdas attiecg vid ir programmas, informtiskais aprkojums (un ar visprtehniskais).

12

Piezme.

Kdas vispr jaunas iespjas var bt cirka mkslm? K bagtint, k visprint cirku?

Bet kdas idejas jau ir bijuas fantastik?

Vai ir iespjams cirkusfantastikas anrs u.tml.?

Vai jau var nosaukt kdus tipiskus sietus?

13

Tai skait cirks k sava veida laboratorija jaunu prasmju izstrdanai dzvniekiem?

Vai k poligons, kur laboratorijs izstrdts prasmes un prakses tiek plak izmintas un rdtas publikai?

Kura savukrt var (ne tikai vienkri priecties, bet ar) paldzt ar kdu padomu vai ierosinjumu. Vai pat piedalties tlkos izminjumos, tepat uz vietas vai mjs.

Vai var bt dadi cirka veidi, lmei dadas kompetences publikai?

Ko jaunu var dot attlintais cirks?

14

Vl. Jau tagad reizm rda suni, kur it k prot skaitt vai rint. Pajaut, cik ir divi plus viens, un vi norej trs reizes. Pateicoties trikam, publikas nemantam signlam no cilvka puses.

Bet varbt kdus dzvniekus tiem var iemct atpazt zinmas matemtisks patiesbas un reat uz tm? Un ne vien aritmtiskas, bet ar, teiksim, Pitagora teormu vai ko tamldzgu?

(Vai kaut ko no datorikas?)

Tikai - nevis specili mcot tiei o auro iemau, k divi plus viens, bet gan ilgsto un daudzveidg praks, kopgi strdjot ar cilvku?

Nezinu. Un, protams, ar tas nav glui tas pats, kas zint matemtiku. Tau vartu nodert...

15

Es tikko teicu, tehnika visu izpilds labk.

Bet no otras puses...

Tehnika attsts no vienkr uz sareto un varbt ne vienmr bs tikusi ldzi

dzvniekiem, kuri ir jau paspjui attstties.

Un tehnika (vismaz t mums parasts) biek ir domta kdiem precziem, auriem, speciliem mriem bet dzva btne ir daudzfunkcionla un daudzveidga. (Dators gan ar.)

16

T ka var nebt tik vienkri.

K jau parasti. Bet jo labk fantastikai bs vairk ideju, vairk iespju.

17

Pie viena: tradicionlo, dabisko evolcijas faktoru lomas relatva samazinans un tehnogno faktoru lomas palielinans, vismaz daai sugu.

Mazk svargas nek agrk kst ties attiecbas starp vilku un zati (un ar viu attiecbas ar klimatu).

Savukrt svargkas viu attiecbas ar tehnosfru un ts faktoriem un ar cilvku sabiedrbu.

Tlk, izmaias evolcijas tempos. Un varbt vl citos parametros.

18

Vai cilvki sks raot ar kdu pai dzvniekiem piemrotu tehniku?

19

Un vai ar pai dzvnieki sks vismaz pa druskai kaut ko meistarot?

20

iet, tagad vars ko meistarot ne vien no vienkriem priekmetiem, bet ar no attsttas tehnikas blokiem.

21

Vai pat darbinot paas dzvniekiem adapttas programmas.

22

(Piezme 1. Bet ko dzvnieki vars no paas programmanas [elementiem]?)

23

(Piezme 2. Adaptts programmas vartu bt ne vien meistaroanai, bet ar ar citu saturu. Varbt pat socilu.)

24

(Piezme 3. Vl tlka attstbas pakpe - kad programmas sks attstties paas.

Ja tdas bs ar dzvniekiem saistts programmas, tad cilvki pai ne vienmr iepriek zins, ko dzvnieki tagad mk un var.

Lai gan t var bt ar tagadj realitt, dab bez programmm.)

25

(Piezme 4. Vl trakk. Apskatt kompleks dzvniekus un programmas. N, dzvnieki jau paliks k atsevias btnes, bet mijiedarbbas bs visai dzias un, atsevii emtus, vius maz vars saprast...

Lai gan ar tagad dzvnieks nav sti saprotams rpus via ekoloijas.)

26

Attstbas nevienmrgums. Teiksim, skum dzvniekiem domts tehnoloijas vl nebs rutna, ts nebs masveid, bet gan pardsies k atsevias iniciatvas

ar atseviu entuziastu spkiem.

27

Variants nevienmrgumam. Kpc zai kuvui tdi k gudrki par vilkiem? Aiz

nejaubas: zaiem domts tehnikas sektors sazin kpc attstjies stipri trk...

Vispr, pateicoties tehnikai un ar to saisttm iespjm, vartu mainties dau sugu spku samrs.

28

Dzvnieku ekoloisk darba aizmeti. Viens krievu autors apraksta patnju veidu,

k mjs (nezinu, cik legli) turts ezis mdza tikt pie barbas.

Mjs bija vl kais un suns; tad nu ezis ad un tad pabakstjis tos ar savm

adatm, lai izdod skaas - un t signaliz, ka ir jdod st...

Tas bija XX gadsimt. (Civilizts paradums, savva ei t dart nemdz.) Bet kas tlk?

29

Tas pats jautjums, bet emot vr vides piestintbu ar tehniku un pat ar

iespjm meistarot.

30

Tagad msu apkrtne sastv vl prsvar no diezgan vienkriem priekmetiem. Ar laiku droi vien prsvar bs sareti priekmeti ttad tehnika.

Un datoru varbt bs vairk nek vecu zbaku un sarsjuu naglu. Jo naglas un zbaki (vai kas tur bs to viet), oti iespjams, ar bs datorizti (tai vai cit mr)...

31

Dzvnieks, kur pieradis attlinti pieteikties un piedalties konkurs vai cit ov

un nopelnt gargo (vai k citdi labo) atalgojumu...

32

Un pie viena kaut ko ar saimniekiem?

Kpc n? Var atnest saimniekam ne vairs peli bet balvu no konkursa!

Ar tdu, ko var lietot kopgi.

33

J, apgt jau var ne vien cilvku radto priekmetisko vidi un tehnoloijas, bet ar kdas socils dzves formas un paskumus...

34

Kaut kd mr - ar iepirkanos internet u.tml.

Mans kais [man] nopirka vienu interesantu lietu...

Ar daudzm lietm vartu bt, k ar iepirkanos internet: dzvnieki to nedars tik pilnvrtgi, k cilvki, - bet pie zinmiem nosacjumiem un kaut kd mr kas tds tomr reizm bs...

35

Starp citu, varbt (atnest) ne tikai saimniekiem.

Gan jau paliks ar pusneatkargs kau kolonijas, k dakrt msdienu pilsts, un tamldzgas lietas.

J, dzvos drusku saretk nek tagad bet tad jau ar interesantk!

36

Kolonijai nav saimnieka bet varbt bs kds drauga statuss?

Vai partnerba pc (nerakstta) lguma?

37

Kolonijs var bt ar lidojoie kai, reizm pat ar visu aprkojumu. Utt.

(Bet reizm var lietot publiski brvi pieejamo - ja tev ir kompetences sertifikts, piemram, ip - aprkojumu.)

Var bt aizmeti tirdzniecbai starp kolonijm (ar starp dadm sugm).

38

J, un naturlistu vai tml. ekskursijas ks vl izzinokas!

Viengi daudzas zinanas bs mazk stabilas.

Jsu vectva vai pat veck bra skolas laik uzzintais biei vien vairs

nepieders pie dzvnieku paradumiem bet gan pie dzvnieku paradumu vstures. Js atklsiet jau kaut ko jaunu.

39

Starp citu, pieaugs dzvnieku etoloisk (izturans) daudzveidba. Kaut vai tpc, ka ne jau visus kaus apmcs jaunajs iemas vienot ierind pc vienotas programmas...

40

Tlk, jaun Plutonija vai Zudus (?) pasaule: apvidi, kur saglabjies dadiem iepriekjiem laikmetiem raksturgs dzvnieku dzvesveids.

Pagtnes parki?

41

Starp citu, pastvot pagtnes parkiem, kuri reprezent dadus laikmetus, ms

gstam iespjas vrot dadas vstures stadijas, it k dadus laikus.

Un varbt pie vajadzbas pat eksperimentt vai vl kd veid rkoties ar tiem.

42

Zinm mr eksperimenti ar laiku.

Vai tdi var paldzt ar paa laika pabu, efektu un likumsakarbu sapraanai?

43

(Vstures, attstbas procesu likumsakarbm - acmredzot var.

Un neteiksim, ka procesu daba ir paa laika dabai pilngi vienaldzga!

Realitte jau nav vainga, ka ms sav izzi truli turpinm balstt laika izpratni tikai un viengi uz primitvu makromehnisko kustbu.

Relais laiks nebt nav tik nodrzts, k mums rds! Ms tikai esam apguvui vl oti maz laika pabu.

Droi vien laika izpratn vl bs revolcija. Visticamk, saistta ar sistmu domanu, sistmisko pasaules ainu... Vai vairkas revolcijas.)

44

Nkotnes parki, tur dzvnieki izmina jauninjumus aprkojum un dzvesveid.

45

ipi dzvniekiem kurus vii var lietot patstvgi. Ldz ar to - jaunas iespjas darbbm un komunikcijai.

Zvru internets?

46

Jauna tipa dzvnieku bari nekltienes bari, kuros dzvnieki pietiekami efektvi

komunic (un koordinjas) attlinti? Vai drzk tai skait attlinti.

Varbt reizm bara vadonis pat var dzvot cit me (vai cit kontinent, nav tik liela starpba) nek bars (vai t lielk daa)?

Kdm jbt tehnoloijm, lai t vartu notikt?

Un ko tda bara dzve vartu dot, kam t vajadzga?

Kdi vartu bt tipiski o jauno, daji attlinto baru paveidi? Funkciju sadaljums tajos? Ar - jaunas funkcijas? Kdas problmas - un kdi risinjumi?

47

Varbt bara vadonis var pa reizei ar tlvadbu regult kdu zinmu aprkojumu?

Vai ar tam ir kds specilists, bara inenieris/tehniis?

48

Zvru kopiena internet?

(Labi, ne tik ciea k bars - bet tomr kaut kd veid kopiena. Kd? Variantus.)

49

Ms ar manu pieradinto roni vai delfnu (vai pat vali) faktiski neiramies, ms komunicjam (attlinti, bet) visai daudz un pastvgi. Kaut ar es tagad esmu uz sauszemes, ne vairs praks/ekskursij/atvainjum jr...

Ar lielo vali komunikcija tagad var bt pat rtka nek bija tur uz vietas.

50

Bet varbt te var realizt ar kdas skaidri materilas darbbas.

Ar tehniku piestint vid tau nebs tik grti, piemram, attlinti padot/nogdt skbeka apartu slkstoai zivij.

(Pardon, pats piemrs iznca tds aplams. Nu nekas, doma ir saprotama.)

51

Vispr k var mainties dzvnieku dzve, pateicoties vides piestintbai ar

attlints darbbas un komunikcijas iespjm?

52

Cilvka attstto informcijas un komunikcijas ldzeku iespjam loma partnera izvl dzvniekiem.

53

Starp citu... Kds tur mazais tis vai drzk ente iemcs lietot telediagnostikas apartiu un tagad var labk saprast, vai kavalieris tiem ir

veselgs, vai n.

Ekoloija paliek ekoloija, t tiek lietota ar ts tehniztaj variant.

54

Situcijas, kad dzvnieks izvlas saimnieku - un varbt te ar lieto kdas tehnoloijas.

Un/vai kdu dienestu paldzbu.

55

Starp citu, varianti ar maingu vai daudzremu dzvesveidu. Dotais patnis ir

briem mjas, briem savvaas dzvnieks.

(Vai kaiem kas ldzgs reizm jau nenotiek?)

56

Pie viena. Dzvnieks, kur pieradinjis vairkus saimniekus.

Cilvki sadraudzjas, pateicoties tam, ka viiem, izrds, ir viens un tas pats

kais.

57

Vai tehnikas radana dzvniekiem var pozitvi ietekmt ar cilvkiem domto

tehniku?

Teiksim, tpc, ka tur nepiecieams rpgk izstrdt adaptciju - jo iem klientiem tau vrdos nepaskaidrosi?

Vai vl kdu iemeslu pc.

58

Sadarbba, tai skait attlinta, starp dadu sugu dzvm btnm.

(Vai to kopm.)

Ar tdm, kuras agrk vispr nekomunicja, teiksim, tpc, ka dzvoja dados kontinentos.

(Piemrus.)

Cilvku organizto dienestu (socils tehnikas) iespjam loma dzvnieku attlintaj sadarbb.

59

J, bioloisks telpas pabas mains...

Pareizk sakot, telpU pabas, dada veida telpisks attiecbas bioloij.

60

Pelte sav ali skats kaut ko ldzgu novroanas kamerai vai mikrotelevizoram (tdi varbt mtjas apkrt bez sava gala) kur jau ir iemcjusies izirt, k

izskats kaa tuvoans? Vai damu lietu pardans tuvum.

61

Vai varbt t lieto nevis ierci vizulai informcijai, bet kdu oas pastiprintju vai ko td gar.

62

Vai kdreiz tdas lietas var cilvkam ar trauct?

Varbt bs kampaa par to, lai nemt apkrt... n, ne vairs plastmasas maisius, bet televizorus un datorus? Utt.

63

Vispr civilizcijas izmei perspektv droi vien ks arvien gudrki.

Kira Buliova ststs Glbiet Gainu! (pamest rotalietu fabrik notiek

paorganizcija un rodas brnumaina un briem pat bstama Zona) varbt piepildsies kdos pat vl brnumainkos veidos.

(Piemrus?)

64

Variants: kaut kas ldzgs notiek kosmos - pilns ar tdiem msu un citu civilizciju izmeiem, k dadas bet princip dzvoanai dergas platformas. Apakvariants: plantas meklt vairs nav tik svargi, visvairk tiek apdzvotas tiei mkslgs izcelsmes platformas...

65

Daas no tm var paas evoluciont, tai skait audzt savus izmrus. Reizm

starp tm ir sakari, varbt pateicoties pamestai, savulaik dadiem mriem

domtai tehnikai, - un veidojas platformu grupas ar dadm pabm un

uzvedbu.

66

Spontni rodas jaunas civilizcijas uz izmeu bzes? Tai skait heterogni ar dadu atirgu civilizciju izmeiem? Varbt tas ir viens no izplattiem civilizciju

raans mehnismiem?

67

Plaas iespjas vientuniekam vai nelielai grupai aizskt jaunu civilizciju?

68

Vai ar nokldui (bet izgltoti) mjdzvnieki var paldzt rasties kdai jaunai civilizcijai?

69

Ir putni, kuri sace trauksmi, ieraugot bstamu plsoni, - un t paldz citiem dzvniekiem tuvum.

Bet varbt pardsies ar zinmas iespjas kaut ko tdu dart attlinti.

Un, piemram, sekot jau plak teritorij, k prvietojas vilku bars.

Tau gan jau ar vilki kaut k pielgosies. (K?)

Vrdu sakot, vai visa t lieta vartu kt saretka un kaut kd veid

stratiskka? Vismaz reizm.

Kas maintos savvaas dzvnieku dzv, ja vii vartu, vismaz kd ierobeot veid, lietot GPS?

70

Apgstot saretkas prakses, diezgan daudzi dzvnieki kst jtami gudrki un

kaut kd zi tuvki saprtam nek agrk.

71

Es negribu kategoriski apgalvot, ka vec stila biocenozes vispr vairs nepaliks. Paskatsimies.

Un pafantazsim...

72

Iespjams uzdevums fantzijai. (Varbt fantzijas anra dajai ievieanai dzv. Ar zintnisks fantastikas ldzekiem.)

Kdas tehnoloijas, vispr kdi nosacjumi btu vajadzgi, lai msu realitt pardtos pi... n, labk pi - kuri krj zeltlietas?

73

Dai ptnieki sk dzvnieku populcijas dalt pirmatnjs un civilizts...

74

Adaptcijas problmas, civiliztam dzvniekam (citi varianti: baram, populcijai)

nonkot pirmatnjos (vai vismaz pirmatnjkos) apstkos un otrdi.

Vai nonkot civilizts, bet jtami atirgs vids (citas civilizcijas).

75

Ja dzvniekiem btu attiecgi filozofi, tad, kas zin, vartu pat rasties kda kustba

Atpaka pie dabas... tas ir, pie relatvi pirmatnjkas dabas. Tau dzvniekiem attiecgu filozofu (paldies Dievam?) nav.

76

Ar o tmas daiu var izvrst un attstt tlk. Piemram.

Civiliztiem dzvniekiem, tpat k cilvkiem, daas fizisks spjas var kt mazk svargas (bet citas - vairk?), ldz ar ko ts var vjinties, bet tas ne

vienmr ir labi.

Tiesa, dzvniekiem sugas uzlaboanai var lietot pirmatnjko perifriju (kurpret

cilvkus ciltsdarba groos neiejgsi).

Var izdomt vl kdas attiecbas starp civiliztkiem dzvniekiem un barbariem - un vl kdas problmas.

77

Pie viena par ekoloisko tiku. Godgie slazdi.

Viens no kaitku, vismaz kukaiu, eranas veidiem pievilinana ar pam vielm, feromoniem, kas sola seksulos pakalpojumus.

Godgie slazdi atiras ar to, ka pc noeranas ie pakalpojumi tiem tiek sniegti.

Ja ekoloisti pacentsies, gan jau ko tdu var ieviest.

78

Kdas tiskas un oti tiskas idejas vl var ieviest zooloij?

K dzvnieki ts novrts? (emot vr to nelielo sarejumu, ka paiem dzvniekiem nekdas tikas nav, t ir tri cilvku nopelns.)

79

Pie viena. Par patiesajm vrtbm un to konfliktiem. Epizode.

Murki kaut kpc kuvui oti reti un oti vrtgi. Un, lk, masu mediji svingos toos zio par uniklu lietu taj un taj apvid murku tvi taiss apmeklt murku mtti!

Televzija prtrauc savus ikdienas raidjumus, lai rdtu pasaulvsturiski svargo notikumu. Skolniekus (un citus atkargos) pedagoiskos nolkos bariem sasdina pie televizoriem. Visa tauta ir sajsm...

Vai gandrz visa.

Ietekmg organizcija LGBTQXYMZGD iesdz ties vados TV kompnijas - jo murku d ir nojukusi reporta par to, k projas trs jauni genderi!

Bet das reportas ir obligti jrda saska ar neseno jauno Konvenciju. To trkums var nodart neatsveramu pedagoisku zaudjumu!

T skas slavenais konflikts starp divm ideoloiskajm (un mrketinga) organizcijm LGBTQXYMZGD un Dzvnieku proans aizsardzbas biedrbu.

Pdj ir smagi nobajusies, ka bez publicittes murki vairs nemcs proties.

Konflikta sekas ir grti prredzamas!

80

Atgrieos pie pamattmas.

Kdus jaunus mjdzvniekus var skt turt (vai skt turt masveidgk) jaunajos apstkos - kad galvenais vairs nav piens vai vilna, bet, t teikt, citi resursi?

Varbt kdi dzvnieku sniegti pakalpojumi.

81

(N, es eit nedomju to, par ko mslaikos ir pieemts domt! Ar to ldzu

vrsties pie neoliberiem un visiem tiem LGGBTTMMZZDDQQ!)

82

Treniu partneri: iedomsimies kdus kopgus trenius cilvkam un dzvniekam.

(Piemrus.)

Palgi dads profesijs (urnlistam putni ar fotoapartu un/vai diktofonu, nakt varbt siksprntis).

83

Jras kavalrija: dzvnieki (pie tam dadi, variantus!), kuri var vizint cilvkus.

Vl citi vizinanas varianti?

84

Ir delfinriji, kur cilvkiem komunikcija ar delfniem var splt rstniecisku lomu.

K komunikcija vartu attstties, delfniem arvien vairk iedzvojoties cilvku apgt vid un kstot sav zi gudrkiem? Kdus jaunus kopgus paskumus vartu veikt delfni un cilvki? Varbt ar rpus noslgts delfinrija telpas, piemram, up vai oken?

85

Cilvki uz laiku bija kolonizjui daas plantas kosmos (vai kdas citas platformas) - bet pc tam ts (steig?) atstjui.

(Kdu iekpolitisku procesu vai ar citplantieiem noslgtu lgumu d? Vai ar tie

bija latviei, kuriem mgi vai nu nav naudas, vai nav sakrtoti likumi?)

Un uz tm paliek mikslis no vairk vai mazk Zemei ldzgas biosfras un

tehnosfras.

86

Ir pat kdi evolcijas procesi apstkos, kas saistti ar tehnosfras lietoanu.

K ai sakar vartu attstties bioloijas zintne?

87

Vai var bt tda bioloisks evolcijas teorija, kas btiski em vr ar

tehnoloisko evolciju? (Dubultevolcijas teorija?)

88

Variants: minto plantu/apvidu sk kolonizt vlreiz.

Un jaunie iemtnieki ir prsteigti par to, k biosfra vius sagaida, cik tri un

spargi daudzas dzvnieku sugas sk izmantot viu tehniku un iekauties viu dzv.

(Tehnika, protams, nav tikai smagi dzeli, t var izskatties oti dadi.)

K zinms, msu vstur kais kuva par mjdzvnieku pats pc savas iniciatvas:

cilvki ska audzt un uzglabt labbu, to iekroja grauzji, bet grauzjus kai -

un atnca pie cilvkiem, t paldzot saglabt rau un mazint grauzju izraists

epidmijas...

Varbt, ka uz ts plantas bs pat oti daudz ldzgu procesu.

89

Un jaunie mjdzvnieki nereti nks, t teikt, pai ar savu tehniku...

Reizm pat labku nek jaunajiem kolonistiem.

90

Vl drusku fantastiskks variants.

Daiem dzvniekiem saglabjusies tda k zinma pieredze, un vii labk zina, k

bt par mjdzvniekiem, nek jaunkolonisti k bt par viu saimniekiem.

Tad nu skum dzvnieku puse ir t k drusku aktvka, kaut kd sav veid paldz jaunajiem saimniekiem mcties...

Tai skait apgt kolonizjamo plantu?

91

Starp citu, ldzgi vartu uzvesties ar viens otrs attsttks tehnikas paveids.

92

Apakvariants: tie ir augstk (nek msj) attsttas civilizcijas (bijuie)

mjdzvnieki.

93

Variants: koalcijas starp cilvku un dzvnieku grupm ar saskangm interesm plantas apgan. (Vai pat cilvku dzvnieku manu, teiksim, datoru,

grupm.)

Bet dadm koalcijm var bt ieinterestba atirgos variantos, virzienos.

94

Ne vienmr tie bs burtiski mjdzvnieki. Var bt ar vairk vai mazk sinantropi

(cilvkam tuvu dzvojoi) savvaas dzvnieki.

(Un tpat savvaas manas?)

Msu vstur savvaas dzvnieks ezis Eirop ir izplatjies ziemeu virzien ldz ar

kultrainavu izplatanos ttad faktiski pateicoties cilvkam. Ar Baltij pcledus

laikmet ei atnca pc cilvkiem.

Kultrainavas sagd tiem diezgan daudz labu iespju. Lai gan pdj laik ir ar

prvi mnusi imiklijas un automobii.

Varbt nkotn uzprojekts kdu kultrainavu tipu specili eiem?

Pus/neatkargos kaus es jau pieminju.

95

Vai ir vrts piemint ar peles? Laikam jau ir.

Un ai sakar jautjums: vai peles kdos apstkos vartu tapt par cilvkam

dergiem dzvniekiem? Kdos, par piemru?

urka cilvka labkais draugs... vai viens no labkajiem.

Ja nu tomr?

Ko dergu vartu dart urkas, pat pai nemainot savu dzvesveidu?

(Nu... fantzijas anr ts varbt izer skos dmonus. Vai izkonkur.)

Vai da veida piemri jau ir bijui/ir realitt?

96

Var sameklt informciju (patiesu, nevis aizspriedumus) par cku. (Neprecizu, mea vai mjas.) K cka vartu nkotn paldzt cilvkam, kt par vienu no via labkajiem draugiem?

97

Bet muas? (Variants iet diezgan neticams un tomr...)

98

Visprg gadjum, bet jo vairk - tehnoloiztajs nkotnes ekosistms, var

bt plas sinantropijas veidu, pakpju un iespju spektrs.

Piemram...?

Tlk, ar cilvka attiecbs ar dzvniekiem vienkr daljuma mjdzvnieks savvaas dzvnieks viet var rasties plaks iespjamo komunikciju un attiecbu

spektrs.

99

Var bt, parasti brnb, iedomtie draugi. Bet vai var uzprojektt iedomtu mjdzvnieku (vai citdi sinantropu dzvnieku), dzvnieku - draugu?

Vai uzreiz vairkus (grupm ir savas priekrocbas)?

100

Starp citu. Par neterminlo lopturbu... labi, lai paliek pa vecam, lopkopba.

K vartu iegt gau, nenokaujot pau lopu?

Es te kdreiz izdomju tdus ganmus zvrus, nosaucu par vabakstm kurm

labk gaa koncentrjas ast, bet to vias palaikam nomet (k irzakas, briesms, bet varbt vienkri tpat).

Tau es noslinkoju attstt pamatojumus (piemram, k ds efekts varja rasties

evolcijas vai selekcijas proces)...

Un ideja, protams, ir prk vienkra, lai t kaut kur jau nebtu bijusi.

Bet vai ir vl kdi varianti? Prtikai - lietoanai vl pirms prtikas sintzes vai

elektro-uztura ras. (Par elektrouzturu skat. stst: Henrihs Atovs Radts vtrai Генрих Альтов Создан для бури).

101

Kda firma sk kultivt vabakstes ar mazm tri audzjamm asttm specili

mticbai. Izdodas ieviest mtu, ka s asttes nesot laimi (varbt dadas formas

asttes dada veida laimi). Pie tam daudz labk nek citi dzvnieku valsts

produkti!

Vrdu sakot, nekaitg(k)a mticba izkonkur kaitgu!

(Par mticbas izmantoanu progresam skat. ar labku variantu Valentnas

uravovas stst Visa taisnba par perlamutra zibeiem: Валентина Журавлева Вся правда о перламутровых молниях.)

102

Varbt, cilvku kontaktiem/kontaktspjm ar dzvnieku pasauli attstoties, daudz ko vairk vars iegt no dzvniekiem savvaas apstkos?

Vienkrbas labad, emam ts paas iedomts vabakstes: varbt ts var ganties pilng savva, bet bt oti draudzgas cilvkam un aut savkt prpalikumus?

103

Un vl. Bada draudiem cilvcei atslbstot, varbt ar selekcij vairs nebs tik

svarga dzans pc maksimliem izslaukumiem utt., upurjot prjos parametrus, teiksim, spju dzvot savva?

Vai ar selekcijas zintne attstoties iemcsies to kaut k savienot?

Nezinu. Bet padomt par to var.

104

Un k nkotn vartu mainties prtik(an)a paiem dzvniekiem?

105

Tlk. o to dzvnieki iemcs stihiski, bet o to dzvnieku pasaul ievie.

Specilists dzvnieku pasaules apmcan.

Aizraujoas ekspedcijas oken un zemdens pasaul ne vien jras bioloijas ptanai, bet ar apmcanai.

Protams, tpat ar cits ainavs (landaftos).

Nkotnes ilam Vernam un nkotnes Deraldam Darelam bs, par ko rakstt...

Ekoloisk un etoloisk inovtika - mcbu priekmets visprizgltojos skols.

106

Starp citu, ir tur ar tds aspekts: k uzemt un apgt dzvnieku piedvts

inovcijas.

Reizm tau gads, ka tavs kais izgudro, dab gatavu ko jaunu, kdus gjienus,

kas var nodert.

Vai js ko radt abi kop, pielgojoties un paldzot viens otram.

107

Prejas period: paas programmas, kampaas, kurs masveid paldz dzvniekiem pielgoties jaun tipa videi.

108

Variants: to dara specilisti. Variants: to dara cilvki masveid. Piemram, dot apvidus iedzvotji - ar saviem kaimiiem. Vai, piemram, paa loma te mdz bt brniem un jaunieiem.

109

Ekskursijas un ekspedcijas dzvniekiem, lai tie apgtu jaunu pieredzi.

Dzvnieks praktikants.

110

Pirmais dzvnieku grupas patstvgais brauciens kosmos.

(Vai pa pusei patstvgais - ar cilvku k kuratoru/palgu.)

Uz vl neapgtu plantu vai tamldzgi.

Es to domju k zintnisks fantastikas sietu.

Variants: biei vien jaunu plantu vai citu apvidu pirmie apgst dzvnieki (vai

dzvnieki un augi), bet pc tam seko cilvki.

111

Tlks variants: vesels komplekss, biocenoze, ekosistma, kura specili projektta

dots plantas apganai. Automtisks, paattstos bioloisks+tehnolois-ks sistmas jaunu plantu (vai vl kda veida vides) skotnjai apganai.

Zintne par tdm sistmm.

112

Apakvariants: das sistmas - individulai lietoanai. Pieemsim, ka

jaunapgstamu plantu (utt.) ir kuvis pat vairk nek cilvku...

113

Kaut kas ldzgs, bet ar modeiem datorpasaul. Labkos variantus pc tam vartu stenot dzv.

Tiesa, modelis un realitte jau vienmr kaut drusku atirsies...

114

Bet k dzvnieki vartu dzvot/attstties civilizcij, kura ir daudz augstk attstta

par msjo?

115

Fantastika par bioloiskm civilizcijm jau pastv. Tau tehnoloiska plus

bioloiska, tas var bt vl interesantk.

116

Kdas interesantas idejas par dzvnieku/dzvo btu attstbu ir bijuas fantastik? Un fantzijliteratr, kur maija utt.?

117

Kad notiek cilvces Kontakts ar citu civilizciju, ar dzvnieki no t var ko iegt.

Teiksim, kdu tehniku vai pieredzi. Un viiem var notikt savi, t teikt, Kontakti.

118

Un Kontakts kopum tad var iznkt tds daudzveidgs vai daudzlmeu.

(Bet, paliekot pie saprtgajiem, kpc nevartu bt, vismaz reizm, savi sub-

Kontakti pieauguajiem un brniem? Vai dadm socilm grupm, pat klubiem?)

119

Viena tiesa s nodaas punktu jau bija uzrakstta, kad es izlasju Jlija

Murakovska tekstos.

Dzvnieku pasaules nkotne uz Zemes ir nevis slaven saglabans, bet gan

preja uz virssistmu vii ks par civilizcijas elementiem, dzvos cilvku, tehnisk vid.

Pie tam dzvnieki kop dzimanas apgs dzves noteikumus cilvcisk vid, bet

cilvki mcsies dzvot ar dzvniekiem.

Ms tau visi mcmies noteikumus dzvoanai vien pilst ar transportu.

(24. prognoze.

Mans aptuvens tulkojums no krievu teksta, grmatu latviski vl neesmu redzjis.)

120

K jau reizm ir bijis - domas ievirze ir ldzga*, tau viam doma ir noteiktka,

droka un visprgka**.

* Galu gal, vi ir Atova skolnieks, bet ar mani stipri ietekmja Atovs.

** Vi ir zintnieks, viam ir darba pieredze un teorija, bet man tikai

fragmentri uztvertas idejas.

Neraugoties uz manu faktisko nespju kaut cik normli mcties, vi mani tomr

ir daudz ietekmjis.

121

Man paam s nodaas ideja skum jau rads (rads k cirka ideja) drzk joka

pc, kad ieraudzju internet simptisku fotogrfiju ar ezi pie kdas datorveidgas

ierces.

Tlk jau es atcerjos par dzvniekiem, kuri iedzvojuies pilst...

122

Protams, metodologs nevar atbildt par visu to, ko es te safantazju.

(Vai nu tas btu aplams, vai n e p i e t i e k a m s, vl prk nabadzgi un nedroi fantazts.

Savas patnbas dod ar tas, ka es diezgan brvi staigju pri robem starp

zintnisko un, piemram, humoristisko fantastiku.

...Bet par otro galjbu es prk neuztraucos. Labk safantazt par daudz, nek par maz. Tad jau redzs, kas tlk ders, kas n.)

Bet via ietekme te ir.

123

...Tlk jau katrs pats var palast/paskatties/dabt vai atcerties kdu informciju

par dzvnieku pasauli vai pat par tehniku? un izdomt vl ko savu.

Ar zoofantastikai/biofantastikai, izrds, ir daudz neapgtu un nezinmu iespju.

Pagaidm vairk fantastikai, vlk varbt ar dzvei.

124

Bet hrono-zoofantastikai?

K savienot biofantastikas idejas ar laika ceojumu idejm (un vl citu hronooperciju idejm, un vl citm idejm par laiku)? Lai iegtu ko jaunu un interesantu.

Visticamk, te var bt oti plas spektrs.

125

Bet matemtiskai zoofantastikai?

K vartu mainties un papildinties bioloij lietojamie matemtiskie priekstati? Tai skait sakar ar ai noda mintajm prmaim.

Un kdas jaunas idejas var dot jauns matemtiskais skatjums paai bioloijai? Pagaidm kaut fantastik?

126

Dzvnieku etoloiskajai un ekoloiskajai daudzveidbai pieaugot, ar Dzvnieku

pasaules tipa aprakstos informcija bs diferenctka. Droi vien bs ar vairk statistikas u.tml.

Piemram, daudz retk bs vienkrais tdas un tdas sugas zvriem ir tdi un

tdi paradumi. Bet vairk raksts, ka sugai ir tdi un tdi tipiski dzvesveidi un kultras (reizm pat stipri atirgas) ar tdiem vai tdiem paradumiem.

Un varbt mins ar aptuveno procentulo sadaljumu - cik indivdiem kura kultra piemt - vai cik liel da no arela, vai vl pc kdiem parametriem...

Plus vsturisk dinamika. Plus novrojams tendences, plus prognozes. Varbt ar kdas rekomendcijas.

127

Varbt aj statistiskaj lmen darbosies ar kdas jaunas likumsakarbas, kuras

ietekms dzvnieku/dzvnieku pasaules attstbu un kuras vars atklt, ptt un

kaut k izlietot?

128

Abstraktka ideja. Pateicoties daudzveidgm attlinto kontaktu iespjam,

mains (dadu) bioloisko telpu sakargums.

Sakargums, ja nemaldos, ir topoloijas priekmets. Vai relaj topoloij ir kdas idejas, ko lietojot fantastiskaj bioloij, var iegt kdus interesantus efektus, jaunas biofantastiskas idejas?

K, piemram, Mbiusa lente ir mazliet devusi jaunas idejas fiziskaj fantastik.

Vl: ar dadm topoloijm, iet, ir darana datorik, varbt ar tur var dabt ko dergu.

129

Starp citu, bioloisk kartogrfija, protams, mainsies. Tas bija vienkri, kad dzvnieki bija sadalti pa dabas zonm. Bet kdas zonas bs tagad... un kda bs to dinamika (droi vien ts mainsies reizm oti tri)...

130

Es tomr esmu galgs nespecilists un tas ierobeo ar ideju spektru.

Ko biofantastikai var piedvt biologs vai bioloijas students?

131

Un ir liels daudzums, piemram, naturlistu rakstts literatras, kur smelties iedvesmu ar fantastikai, bet varbt reizm pat prognostikai.

132

Un tas viss vl gandrz tikai par msu Zemes biosfru. Neizmantojot vl iespjas fantazt par iespjamo biosfru spektru, par to dado iemtnieku un visdadko bioloisko efektu spektru.

Vai par vl plaku bioloisko/biofantastisko ideju spektru...

133

Uz beigm kaut kas no abstrakts fantastikas.

Dvida Etenboro filmas Zdtju dzve (David Attenborough. Life of Mammals, 2. Insect Hunters) krievu tulkojum ir brnumains teiciens:

Katrs no viiem (sikspriem J.T.) lido no dadm alm...

K to var lietot un attstt?

134

Un vl no abstrakts. Kaut kur redzju (varbt Rodri Fantzijas gramatik, bet varbt citur) ideju sakombint dzvnieku un elementrdaiu (mikrofizisko daiu) pabas.

Man interesantkais iet variants attiecint uz dzvniekiem mikrodaiu fizikas efektus.

Nenoteiktbas princips un varbtiskums, tuneefekts un kvantu teleportcija, savstarpjs prvrtbas un virtul struktra, un vakuums, masas un enerijas savstarpjs prejas, enertiskie lmei un spektroskopija, dada veida ldii, des reakcijas, daudzpasauu interpretcija jeb sazaroans...

135

Bet varbt var tpat pa tieo attiecint kaut ko no citm nozarm, teiksim, no neliners fizikas? (Atraktori u.c.) No datorikas? No matemtikas (teiksim, no algebriskm opercijm vai topoloijas)?

136

s abatrakts lietas, protams, vairs neattiecas uz dots nodaas (samr relistisko) pamattmu.

Vismaz pa lielkai daai.

Lai gan ko var iepriek pateikt td jom, k fantzija, fantastisko ideju attstba? Un vispr attstba?

10. SAZAROT ZEMESLODE

jeb KO DART PC PLUTONIJAS?

1

Vladimira Obrueva romn Plutonija (Владимир Обручев Плутония - 1915, publicts 1924, latviski 1957) krievu ekspedcija atklj pasauli, kur saglabjuies citur izmiruie augi un dzvnieki, pareizk sakot veselas dabas zonas, kuras atbilst dadiem Zemes paleontoloisks vstures laikmetiem.

To nosauc par Plutoniju, un t atrodas... zemeslodes iekpus, kas romn ir tuka, bet Zemes kodols ai iekpasaulei ir td k saules viet.

Protams, pats Obruevs (ievrojams zintnieks eologs) ai senajai tuks Zemes teorijai neticja - bet vi to izmantoja k rtu pamienu, lai radtu piemrotu arnu savam lieliskajam paleontoloiski fantastiskajam ststam.

Ldzgi, bet ar ar mazku vrienu: ils Verns Ceojums uz Zemes centru, 1864.

2

Bet k to lietu attstt tlk? Ko varam dart pc Plutonijas?

Varbt, piemram, ceot pa SAZAROTO ZEMESLODI.

3

Lk, durvis sien: ieej pa vienm durvm, noksti vien zem, ieej pa otrm pavisam cit zem.

s zemes neatrodas uz vienas un ts paas virsmas. No vienas otr bez durvm nenonksi.

(Ja nu viengi braucot kosmos vai kd cit eogrfam neierast ce.)

4

Un du preju, durvju pasaul ir daudz.

Daudz, daudz, daudz!

Un pasaules karte visas pasaules, tas ir, Liels Zemes karte nav viena plakne vai viena virsma. T ir sareta struktra (sazarota, tklveida vai vl kda), kas sastv no lokusiem, iecirkiem, kuri ir savienoti ar m durvm, ar prejm vai kontaktiem.

(Paas prejas dab var bt oti dadas pc formas, izmriem un citiem parametriem. Piemram, kds ce, ezers, atslgas caurums, kds praktiski nemanms plvurs vai svtra...)

Vai uz katra stra var bt durvis, kas ved uz jaunu pasauli... pareizk sakot, uz jauniem Liels Zemes novadiem.

Bet parast pasaules karte (Maz Zeme) iznk tad, ja neem vr visas s durvis un zemes aiz tm.

***

TLK.

5

Pie viena. Tomr ldzgas durvis var bt ar uz msu Mazs Zemes.

Mans draugs dzvo tksto kilometrus tlu - tau vl ir tds mazs koridori, un

taj via dzvoklis atrodas dau metru attlum no manj.

6

(Starp citu, tas viss sk mazliet atgdint ar internetu.

Tas ir labi, internetu vajag vl plak ieviest dzv un fantastik!)

7

Varbt ka agrk visas s durvis nebija pamanmas bet tad kaut kas notika... piemram, viens zintnieks ts atklja un pat izgudroja vienkri lietojamu personlo indikatoriu... vai trenaieri, ar kuru ikviens var iemcties s prejas mant...

8

Tlk. Varbt ka reizm ar istabu vai kabatu var iekrtot ldzg veid k Lielo Istabu vai Lielo Kabatu, vai Lielo Somu...

9

Vai ms zinm uz Zemes patiesb valdoo eometriju?

(Valdoo vismaz eogrfiskos mrogos.)

N, ms nekad neesam to zinjui! Un varbt nkotn, pc durvju laikmeta, atklsies vl kas labks!

T saka zemiei no dots fantzijas. Bet, starp citu, ar msu realitt var iznkt ldzgi. Tikai mums cilvku lietojams/pieejams telpas organizcija un pabas mainsies tehnikas ietekm (t aus mums telp un ar telpu opert savdk).

10

Jautjums, kdas tad ir pabas visai Zemei (Lielajai) kopum k fiziskam ermenim, eit netika apskatts.

11

BET...

Varbt ka, skatoties no kosmosa, ts ir daudzas plantas, izkaistas kaut pa visu galaktiku vai vl tlk tau savienotas (ar prejm, kontaktiem, durvm) vien Lielaj Zem.

s prejas acmredzot netrauc plantm griezties un dzvot savu normlo dzvi tpat k netrauc, piemram, kosmosa kua nolaians.

Attlumi starp punktiem (vai zemm) A un B, ejot caur parasto telpu vai caur durvm, protams, mdz bt stipri, stipri dadi.

Un td gadjum mums iznk sekojoais.

12

Tas viss kop ir Liel Zeme tad, ja ms ceojam eogrfiski, tai skait caur prejm, kjm, ar zirgu vai kamieli, kui vai automobili...

Bet astronomiski, kad ms lidojam kosmosa ku un s prejas pat nemanm, mums vienkri ir dadas plantas dads viets.

Tad jau laikam ar zvaigot debess Zemes novados var izskatties stipri atirga ja jau ie novadi gan atrodas uz Zemes (Liels), tau dados kosmosa

nostros.

13

...Vrdu sakot, divas dadas telpisko attiecbu sistmas, un no t rodas jauni

efekti. Ar kamieli uz citu galaktiku...

***

14

Fantastik sazarots pasaules (sazarot Visuma) ideja ir populra (un kaut kas ldzgs hipotzes lmen pastv ar fizik).

Es tikai paminju to piezemt, realizt uzskatm makrofizisk un, t teikt, sadzvisk veid.

15

Varbt var saskatt ar kdu ldzbu ar frdmonu pasauli (skat. cit viet par fizia M. Markova hipotzi), tau ai virzien dot ideja ir nepietiekami attstta.

Vispr jau doma, ka mazk telp var slpties lielka, ir acmredzot oti perspektva un attstbas iespjm bagta.

16

Zinu, ka ar kdas Liels Zemes fantastik ir (nu vismaz kaut kas ar tdu nosaukumu) - bet neesmu paptjis, kdas un ar ko ts atiras vai neatiras. Btu labi, ja tur izrdtos dadi risinjumi.

17

Variants. Sazarot, Liel Zeme vl nepastv, bet cilvki tdu vai tamldzgu sistmu var radt.

Un protams, ka dados veidos!

Varbt aprakstt ko tdu (ar vism problmm, izvlm, variantiem, tapanas stadijm) btu vl interesantk nek jau gatavas Liels Zemes izmantoanu?

18

Ms pai izvlamies, ar kurm no bezgala daudzajm pasaulm apvienoties...

Vienkrbas labad var skum emt variantu ar abstrahanos no tri tehniskm lietm. Pieemsim, ka paas durvis (pau preju) var radt, uzsitot gais knipi (un to var viegli iemcties). Bet svargas te btu tlks problmas...

Lai gan... izvles, iet, iznk ldzgas: uz kuru ceot vai kuru pievienot...

Nu tomr ne glui viendas.

19

Vl variants: Lielo Zemi rada laika ceotji pagtn.

Tlk var attstt, piemram, idejas, k tas izpaudsies un attstsies vstur.

Teiksim, varbt ms pakpeniski atkljam te vienu, te otru lietu pagtn, kur manma Liels Zemes ietekme. Vai ar - visi jaunie efekti ir ldz msu laikam snaudui un Liel Zeme mums atkljas tikai tagad.

(Vispr - kdi var bt pagtnes - un taj veikto izmaiu - dadi iespjamie iedarbbas veidi, mehnismi?)

20

Apakvariants: vairki laika ceotji dados laikmetos rada Liels Zemes.

K tas viss saies kop - t var bt interesanta hronofantastikas problma...

***

VL TLK

21

Vl drusci variantu un atvasinto ideju.

Vispr jau Liel Zeme var bt vai bezgalga (ja ne stingri matemtisk, tad vismaz praktisk nozm).

Un var bt vairkas Liels Zemes, kuras reizm sakontaktjas (viss tau ir atkargs no durvm).

22

Varbt ir lokusi, kuri ceo urpu turpu un, teiksim, kds rajons Antarktd vai Brazlijas selv briem ir bijis uz msu Zemes, briem n... bet briem, kas zin, divs uzreiz vai pat daudzs.

(Vai, teiksim, Leiputrija ar Utopiju?)

23

Pag, pag, vai tad Zemei (Mazajai) tiek izplsti veseli miesas gabali?

Un ms neko nemanm?

Te droi vien, pirmkrt, var izdomt piemrotus kontaktu/preju veidus (lai nav

jpl).

Teiksim, varbt is gabals stenb ir iemontts uz (Mazs) Zemes tikai pateicoties durvm.

Otrkrt, var atklt kdus likumus (teiksim, ka, vienam gabalam aizejot, ir jnk viet citam ar tdu pau masu).

Trekrt... gan jau vl kaut ko var.

Ceturtkrt, var galgi noslinkot un pieemt, ka Maz Zeme tik nopietni nemains, viengi Liel.

24

Paas prejas var bt nestabilas un Zemes (Liels) karte ldz ar to mainga (prkontaktans). Zemes virsma ar maingu topoloiju...

No rta klas atnesa sdienas pasaules karti...

Un trs varbtgks rtdienas kartes.

Bet varbt ar msu novada kartes.

Latvijas Vides, meteoroloijas un kartogrfijas centrs prognoz...

25

Pie viena. Kosmos atrod plantu, kur (gandrz) nav pastvgu iecirku, VISS var mainties... Vieta ir t pati, bet konkrtais saturs nemitgi mains.

No tdas plantas pazuduu apvidu nereti atrod jau uz citas plantas.

Maiplantas?

26

Kdas patnbas btu [meta]biosfras evolcijai uz tdu plantu kopas?

27

Selektvs prejas - piemram, lk, tai viet kamieus lai cauri, bet zirgi dvain krt netiek.

Td gadjum pasaules (pieejams pasaules) karte ir relatva, atkarga no

prvietoans veida.

Tlk. Brniem Zeme ir lielka nek pieauguajiem, kuri ne vienmr tiek cauri aurm durvm. Bet kaiem o, kur tikai vii nav bijui!...

Relatvs jau iznk pat plantu skaits no viena prvietoans veida viedoka tas ir praktiski viens ermenis, vien gabal, no cita daudzi.

28

Protams, ar mans skotnjais piemums, ka durvis (kontaktu vietas starp novadiem) vienmr ir samr auras, tagad vairs nav nepiecieams, stenb var domt par visdiem variantiem.

Var maint ne vien prejas/kontakta vietu izmrus, bet izdomt tm vl visdas pabas, eometriskas un ne visai, - un pat padart ts par pau, patstvgu fantzijas sples objektu. Iespjams, no t radsies vl kdas, pat btiski jaunas, idejas.

***

29

Tlk. Varbt ir nevis divas telpisko attiecbu sistmas, bet vairkas - ar dadm iespjm un ar dadu piekuvi.

Olgas Gromiko Belorijas hroniks ir labs uzskatmais modelis topoloijas maiai: ja papra lapu saurca, tad caur jaunradtajm saskarm ce no A uz B var bt daudz sks nek rpojot pa vecam pa lapas virsmu.

Bet varbt pastv vairki/daudzi urcanas veidi, kas maina... pat ne vien kdus atsevius kontaktus, bet kartes struktru kopum (tam ceotjam, kuram

ir piekuve dot veida urcei)?

30

Bet ja dadi urces (un ar maias, prurces) procesi ir parasta un pastvga lieta, ja tdi ieiet pa fizik, paos kustbas un telpas organizcijas pamatos...

31

Vl ai Post-Plutonijai var pievienot ar ko ldzgu laika dimensij, kad dadie

novadi var atrasties dados laikos, - un tas droi vien dos vl interesantkus

efektus.

Tikai tad ir jsakrto nodoku sistma: nav labi, ja pagtn vai nkotn esoajam

novadam ir jmaks nodoki vienlaikus abiem laikmetiem.

32

Piezme. Ar laika urces un prurces?

Kpc n - lai gan skum es t nebiju domjis...

Un var bt ne vien tda piekuve ceotjam, bet vispr dadi procesi ar dadm laika topoloijm (gan attiecb uz rjo, visprjo laiku, common time, gan sava laika, procesa iekj laika, organizcij).

33

Bet varbt var ceot, teiksim, mrog, kalibr - tikai vajag kdu efektu, kas ceotju samazina vai palielina.

34

Iedomsimies valsti ar vairkm provincm (reioniem), katra sav mrog.

Varbt ts ievietojas viena otr, varbt vl k savdk...

Msu valsts ievrojama daa atrodas kd dzvokl Zaaj iel 99...

(Variants: plakai publikai nezinma daa!

Nu vismaz rzemju publikai.)

(Vai varbt mrogu attiecbas nav iepriek dotas, ts uzzin - un piedzvo - individuli katr dotaj ceoanas reiz.)

di efekti padartu Lielo Zemi vl interesantku (vai pat Mazo).

Un jaunu zemju (novadu) atklanas un apdzvoanas attstba var iet ar ai virzien.

Vl variants. Katra zeme (novads, reions) pastv reiz dados lmeos, kuri atiras pc saviem mrogiem un visi var bt apdzvoti.

Bet varbt var pievienot, apgt vl jaunus lmeus.

35

Nu tad jau var ceot ar visprg veid, fu telp jeb konfigurciju telp.

Vai te neiznks kas vl visprgks, vl fundamentlks nek vienkri ceojumi

telp - un pat laik?

Bet varbt ir iespjamas dadas fu telpas tai paai lietai/sistmai.

36

Var sakrustot sazarots Zemes ideju ar parallo pasauu ideju (piemram, sazarot laika jeb Evereta variantu).

Td gadjum Liel Zeme var ietvert, piemram, vairkas paralls Amerikas (ar dadu ldzbas pakpi)...

37

Ienca prt vl viena, pagaidm abstrakta un neskaidra, ideja, ka Zeme (Maz) vartu bt tikai viena projekcija vai varbt lums no kdas vairkdimensiju formas (k kvadrts no kuba).

Dertu interprett to eogrfiski - piepildt o formu ar kdu eogrfisku (un

nevis tikai ar matemtisku) saturu.

38

Viens no variantiem: interprett kdu no liekajm dimensijm k laiku (vsturi) - un skt eometriski (vai pat eogrfiski) attlot laika ceojumus un citas konstrukcijas laik.

Vai - lietot im nolkam pat vairkas dimensijas?

Varbt t var izdomt ko jaunu ar hronofantastikai.

39

K vl savdk var tamldzgu ideju lietot laika tm?

Piemram, ka ar mums zinmais laiks/zinm vsture ir vien lums no kdas

augstkas laiciskas formas? (Ar ko tas atirsies no sazarot laika jeb parallajm pasaulm?) Bet t savukrt (...)

40

Bet varbt var pat izmantot praks zinmo laika telpiskoanos - kda, iet, pards tamldzgos variantos. (Laika ceojumi kjm?)

41

Vismaz formli uz kosmosu ar Post-Plutonijm var paskatties ar no otras puses.

No kuras otrs puses?

Es domju sekojoo. Varbt ms (ai fantastiskaj versij) varsim uztvert

kosmosu k sastvou pirmm krtm nevis no plantm un starpplantu/starp-zvaigu telpas (tas mums vairs nebs tik svargi, parast braukana kosmos tagad notiks vien retos gadjumos) bet gan no Lielajm Zemm/Telpm un topoloiskajm (kontaktu/nekontaktu) attiecbm starp tm.

Kosmosa apganai galvenais bs Liels Rmes un lokusi, kontakti un topoloijas.

42

Ldz im kosmiskaj fantastik visu uzmanbu ir piesaistjusi metrika - attlumi utt. Tau topoloisk puse var bt vl interesantka.

43

Kdi vl, kdi vispr vartu bt Zemes (msu Mazs Zemes) vai citu plantu PAPLAINJUMI?

Vai var pc analoijas ieviest kdu visprgu piekstatu/jdzienu par objekta paplainjumu?

***

44

Te vakar brni spljs ar telpiskajm attiecbm un nejaui (?) radja jaunu eogrfiju, kura visum ir daudz rtka par jau esoajm eogrfijm - vai vismaz lieliski ts papildina!

Ja vius pieruns piedalties eogrfijas olimpid, tad msu pavaldbas komandai ir labas izredzes nacionl un pat starptautisk lmen...

Bet dome vlanu priekvakar jau ir soljusi uzcelt jaunajai paaudzei jaunas blotnes.

Kur vartu sagaidt... vartu veikt vl kdus brnumus!

...Un t tlk...

11. KABATNIS, JAUKS DZVNIECI

1

is brnigais zvri izskats it k diezgan prozaiski, k tds maisi vai kabati.

Bet iekpus ir vl viena kabatia, taj vl viena... un t tlk.

Un uz ru atkal iziet kaut kur kaimiu pilst... vai uz Mness...

Nu j, reizm to lieto ar kontrabandisti, gads...

2

Reiz mans darbabiedrs Viktors paststja par brnu TV raidjumu, kur bija dots uzdevums izdomt jaunu dzvnieku un tai skait bija kds spraudzenis, irbenis vai tamldzgi.

Man vienkri spraugu iemtnieks liks ne prk interesants, bet izdomt dzvnieku, kas sastv tikai no spraugm prk grti, noslinkoju.

T laikam rads is kompromisa variants.

Nosaukumu kabatnis izdomja Viktors.

***

TLK

3.1

Par garm palaisto iespju (dzvnieks, kur sastv no spraugm).

Piezme 1.

Hm, bet vai tad visi dzvie organismi nesastv galvenokrt no spraugm? Nebtu spraugu, vii diez vai vartu bt dzvas btnes, jo vios diez vai kas vartu notikt.

(Piemram, svarga nozme var bt dadm membrnm, kuras kaut ko lai cauri, bet kaut ko n.)

3.2

Piezme 2.

Pc filozofa Vladimira Biblera teikt (1975.), ja es to pareizi sapratu... Piemram, arhitekts projekt ne tik daudz sienas, kpnes vai kolonas (tie ir tikai ldzeki), cik... tukumu: cilvka kustbas tukumos mj, ielu k tukumu, kur savieno mjas, pilstu k pau komunikcijas tipu.

(Tpat acmredzot dzvoka iemtnieks, kur izvieto sav istab mbeles, vai inenieris, kur projekt mbeles vai manas, - utt.)

Tas ir, cilvks projekt iespju telpu savm darbbm un komunikcijm; o telpu tad nu zinm mr ar organiz priekmeti.

Lk, ko nozm tukumi, spraugas...

3.3

Piezme 3.

Un, protams, der atcerties, ka sprauga ir kaut kas relatvs (tpat k, cik saprotu,

vakuums fizik).

4

Vl vartu dinamizt: nevis nemainga struktra (ar kabatm, spraugm vai membrnm kds noteikts, fiksts viets), bet gan mainga.

5

Un varbt di dzvnieki var veidot superpozcijas vai interferences (prkljumus), ne vien vairoans nolk, bet ar darbam.

6

Vai pat veselas kolonijas (darba grupas).

Kurs ptnieks (vai meklanas ierce) var pat apmaldties.

Bet telpa (emot vr to, kas ir kabatnis vai tam ldzgie dzvnieki) var iegt oti dvainas pabas.

7

Ja plas dzvnieku klsts vai visi dzvnieki (vai daudzas/visas lietas, daudzi/visi telpas punkti) ir ar kabatniskm pabm kas mains, kdi ir jauni efekti, kda dzve?

8

Veiksim frdmonizcijas procedru. Kabatias ar auru ieeju, bet lielu ietilpbu. Varbt kabatnim iekpus atrodas pat Liel Zeme (skat. iepriekjo nodau)...

12. DAUDZMJU DZVOKLIS

1

Dzvoklis, kas pieder uzreiz vairkm vai daudzm mjm un\vai pagalmiem dads viets.

(Vietu var saprast oti plai: dads pilstas mals, plantas mals, plants, galaktiks, pasauls, laikos... varbtbs...

Ar atkarb no kdiem saretkiem nosacjumiem un procesiem.*)

Bet, kur tiei tu atrodies, ir atkargs no t, kuras rdurvis tu atvrsi (vai pat t: kdu kombinciju tu izvlsies, verot vienas un ts paas durvis).

2

* Vai v i e t , kas atbilst kdiem zinmiem nosacjumiem, k a t e g o r i j a i.

Nu teiksim, k a t e g o r i j no tdm realittm vai to griezumiem, kurs:

- laika ceojumu vai citu laika procesu d

- regulri mains vsture,

- bet saglabjot ar kontaktu ar iepriekjm vsturm...

ufff, nu vai kaut k t.

Vai, teiksim, kategorij no tdm vietm, kur tuvum ir pludmale.

3

Jana Behvas pasak par panu Kleksi ir gaitenis ar daudz durvm uz dadm pasakm.

Bet Horhem Luisam Borhesam pat ir Alefs vieta, punkts (vai varbt objekts, neatceros) ar piekuvi visiem citiem punktiem. Lai gan piekuve ir tikai vizula, tikai telp (ne laik) un tikai uz zemeslodes - bet tas vairs nav tik svargi...

T ka es te laikam bu izdomjis viengi jaunu terminu. Bet tas ar ir darbs, un ar no ejienes var lietu attstt tlk.

***

TLK.

4

Matemtiski tda dzvoka atraans vieta bs nevis kds punkts, bet gan punktu kopa?

Vai kas vl saretks? (Variantus!)

5

Bet varbt... punkts ar dadm apkrtnm?

Mja, kvartls, pilsta, kur visi dzvoki ir tdi, ar dadm apkrtnm.

Tlk, visprgs princips: tagad praktiski visur un visi dzvoki ir tdi, da paba piemt, t teikt, dzvoklim k tdam. Kdas sekas?

(Telpa, kur punktiem ir vairkas apkrtnes. Vai matemtik tas var bt?)

K ai idej vl pietrkst?

6

Mobilais dzvoklis, kur (dots sistmas prkljuma ietvaros) visi ir (princip,

potencili) savienoti ar visiem - tas ir, var atrasties visur.

7

Piezme.

Vl pirms visprjs maingas lokalizcijas dzvoku ras notika daj dezurbanizcija.

Saistta ar to, ka attsttu komunikciju (un ar attsttu autonomo ieru) laik fiziska (un stacionra) blvans pilsts vairs nav diez ko vajadzga.

Faktiski izzuda strikta atirba starp pilstu un laukiem, bija vienkri dada (bet pc tam arvien vairk - mainga) apdzvotbas blvuma apvidi, plas ainavu spektrs.

8

Pie viena. Inversijas (apvranas) opercija.

Izemu dzvokli no kabatas, izdaru inversiju - un tagad jau es esmu iek dzvokl.

Kdas citas, tai skait saretkas, inversijas vartu bt?

Vai di/kaut kur ldzgi telpisko attiecbu efekti btu vismaz princip iespjami pc msdienu fizikas (vai vismaz tai tuviem) priekstatiem?

Bet datorpasaul kdos modeos?

9

J, var izdart vl otru inversiju, un dzvoklis bs nepieejams no rpuses (vismaz parastaj veid). Tpc ka rj pasaules telpa tagad ir iek, bet dzvoklis rpus...

10

Es apskatju tikai divus hierarhijas lmeus (rangus): sistma dzvoklis un virssistma mja. Kda izskattos vairku lmeu organizcija pc paa principa? Kdus jaunus efektus vartu iegt?

11

Un daudzlmeu sistma inversijas gadjum?

Saimniecba, kur plai un daudzveidgi praktiz inversijas?

(Kaut vai kd pasak.)

Saretas inversijas? Dajas inversijas (k tas ir?), nepabeigtas inversijas?

Pretrungas, paradokslas inversiju sistmas?

12

Tlk.

Kas maintos (miteku liets, apdzvotbas un telpisks uzturans paradumos), ja cilvki apgtu teleportciju (gan sev, gan iercm un vispr lietm)?

13

Varianti:

(1) vism lietm vai daai lietu (te var bt apakvarianti);

(2) teleportcija neko nemaks, neko neprasa teleportcija prasa enerijas vai kdu ldzeku patriu;

(3) vai ar tai ir vl kdi ierobeojumi.

14

Acmredzams ierobeojums: nevar bt divi cilvki vai lietas vien un tai pa viet - gan izemot, parasti, laukus vai kdas gzveida lietas.

(Preczk sakot, fantastik jau var, tikai tad ir bez teleportcijas vl jbt kdam

papildu efektam.)

K im teleportcijas ierobeojumam pielgosies?

(Vai pieaugs piemram informcijas faktora un dadas informcijas tehnikas loma?)

15

Tlk.

Pieemsim, ka cilvks (bet varbt viu pavado lietu pasaule) aizem nevis vienu punktu, vienu nelielu stingri lokaliztu telpas gabaliu, - bet gan citas formas, cita tipa vietu.

(Piemram. Divus, vairkus vai daudzus punktus. Telpas apgabalu vai pat lielu apgabalu. Kaut ko tmeka veid. Kdu maingu telpiskuma formu...)

Kdas sekas mtnei, apdzvotbai, satiksmei?

16

T bija vl pagaidm tri matemtiska fantzija. Bet kdas vartu bt rels interpretcijas?

(No pavisam relm, kas var bt spk jau tagad, ldz futristiski fantastiskm, tomr reli fiziskm, ne abstrakti matemtiskm.)

17

Bet k tas vartu bt fantzijas anr, ar burvestbm utt.?

Un humoristiskaj anr, kur lietu jocgums, paradoksalitte un neticamba var bt pluss jau pats par sevi?

13. PIEZMES PIE IVANA JEFREMOVA ANDROMDAS MIGLJA

(un visa Liel Loka cikla)

1. Citts

No Baiu stundas (Bua stundas) sests nodaas Paradzes cena:

Сами земляне сначала показались жителям Ян-Ях слишком серьезными и сосредоточенными. Их немногословие, нелюбовь к остротам и полное неприятие всякого шутовства, постоянная занятость и сдержанное выражение чувств в глазах болтливых, нетерпеливых, психически нетренированных тормансиан казались скучными, лишенными подлинно человеческого содержания.

Pai zemiei Jan-Jah iedzvotjiem skotnji ita prk nopietni un koncentrti. Viu lakonisms, nepatika pret asprtbm un pilnga jebkdas kstbas noraidana, pastvga nodarbintba un atturg jtu izpausme ppgo, nepacietgo, gargi neizgltoto (vai: psihiski netrento J.T.) tormansieu acs ita garlaicga, bez patiesa cilvciska satura.

2. stenais nopietnisms un attstba

2.1

Bet t tau ir katastrofa, t ir sten nopietnisma pilnga un galga uzvara!

Vii, k liekas, dzvo no odm - un kaut kd (kaut vai spogusimetrisk) nozm - no cieanm (negatv atkarba ar ir atkarba).

2.2

Smiekli - t ir iekj brvba, - saka Deimss Kriss sav Tim Tler.

Smiekli, asprtba - t ir iespja paskatties no malas - ar uz pastvoo pareizbu - un kaut kur pacelties tai pri - un iet tlk par to. Tas ir, attstties.

Pilngs nopietnisms ir pat bstams.

2.3

Bet pie viiem, k izskats, valda drzk pareizba (tda, es teiktu, diezgan tomr aprobeota un pataisna) un pielgoans tai.

2.4

Un, ja gadjum tu pastvgi esi nopietns un koncentrts, - burtiski tas nozm, ka tu nekad nenovrsies.

No k?

No dot. Piemram, no dot darba, dot uzdevuma.

Bet kas tad vius tev dod? Ne tu pats (jo tu nenovrsdamies turies pie jau dot)?...

Izpildtja darb tas varbt ir pieemami bet rado?

2.5

is laikam ir tds, ka vii liek par daudz uzsvara uz harmoniju - tik daudz, ka jau sk ciest brvba.

Pagaidm vl ne stipri, tau brvbas un nepiecieambas, k ar subjektvs un objektvs puses dialektika (to iekj, btisk savstarpj dinamisk sakarba),

viiem paiem nemanot, jau deformjas.

Prcentuies, prharmonjuies!

2.6

Jo vairk tpc, ka prk liela (manuprt) nozme tiek pieirta jtm un dabai - pai dabai pa cilvk, tas ir, bioloiskajai pusei.

Rodas sajta, ka tevi taisni ar varu spie pie zemes...

3. Par doto kritiku

3.1

Viss in tekst teiktais nav jsaprot k Jefremova darba nosodjums, t ir un paliek izcila grmata.

Bet ir gan jsaprot k radikla nepiekriana vairkos svargos jautjumos.

3.2

Tas ir normli, viens rakstnieks jau nevar atrisint visas problmas.

Tas, ka fantastik ir izteikta ar tda ideoloija, k Jefremovam, pie tam diezgan attstt un izvrst veid, tas btb ir labi - ar no mana, visai atirg, viedoka. Domanas attstba jau notiek dialog.

4. Jefremova un Strugacku utopijas

4.1

Ne reizi vien ir tikuas saldzintas divas izcils XX gadsimta otrs puses krievu utopijas Jefremova Andromdas migljs (1956) un bru Strugacku Dienas vidus, XXII gadsimts (1961).

Un tai skait - atzmts, ka Strugacku varoi ir tdi k dzvki...

4.2

To mdz izskaidrot ar abu aprakstu specifiku. Tas ir, ja es pareizi sapratu:

1) Jefremovs zm tlku un ttad grtk attlojamu nkotni;

2) Jefremovs cenas to attlot zintniskk, mazk mr pieaujot mksliniecisko nosactbu, - kurpret Strugacki daudz neuztraucas par to, ka viu varoi oti atgdina autoru laikabiedrus, jaunkos zintniskos ldzstrdniekus no msdienm... tas ir, no 1960-jiem gadiem.

Tpc Jefremovam attlojums izncis sav zi tds k nabadzgks un atsveintks.

4.3

Bet es tagad baidos, ka tas nav viengais iemesls un ka Jefremova nkotn

audis patiem ir tdi!

To ir noteikui autora uzskati vairkos visprfilozofiskajos un it pai - ar cilvku saisttajos jautjumos.

5. ...Un citi

5.1

Protams, abas mints nav viengs interesants krievu XX gadsimta otrs puses utopijas.

Vl var mint, piemram, Georgija Gurevia Ms - no Saules sistmas (1965) - manuprt, t da zi prspj abas iepriekjs.

Un bru Arkdija un Borisa Strugacku daji ar fantzijliteratras vai pasakas iezmm uzrakstto Pirmdiena skas sestdien (1964).

Un vl - Gurevia diloiju Tiek veikts atkljums un Tempograda (1978-1980).

5.2

Bet XXI gadsimt, jau bez padomju ideoloijas iejaukans, -

Nikolaja Gorkavija Zvaigu meiteni (Astrovitjanka, triloija, 2005-2010)

Un - reiz ar relisma, zintnisks fantastikas un pasakas elementiem - brnu literatras klasia Vladislava Krapivina Grna ampulu (2006).

5.3

eit ir vairk dramatisma, un utopija (idels) dzvo ierobeotos sektoros.

Krapivinam t ir Inskas pilsta, kur notiek galven darbba - un kura pati ir citas pilstas, Novo-Zatorskas (Jaunsastrgumpils vai varbt Jaunstrupcepils) daa vai ts aspekts (vrtga doma!).

Ts paais raksturs tiek uzturts ar taj dzvojoo plm un radoo attieksmi pret dzvi. Tpat k visa Brvo Pilstu Savienba vis pasaul... Taisni t jau nkotne var dzvot. Kart gan ir redzama viengi Novo-Zatorska - bet...

5.4

Interesanti, kda izskats - vai reli var izskatties Latvijas paties karte? Kur mums ir, dzvo vai vartu bt un dzvot, negaidot kapitla investcijas un pilngu labkljbu, - nkotne?

5.5

l, ka palika nepabeigts Henriha Atova Treais gadu tkstotis (1969, esos nodaas publictas 1974), kas laikam btu bijis labkais darbs no iem visiem. Tau Henriha Altullera pamatdarbs pie jaunrades metodoloijas TRIZ galu gal atma laiku ar Henriha Atova fantastikai...

5.6

Minto darbu nosaukumi krievu valod.

* Иван Ефремов. Великое Кольцо.

1. Туманность Андромеды. 1956 (1957).

2. Сердце Змеи (Cor Serpentis). 1958.

3. Час Быка. 1968 (1969).

4. Пять картин. 1965 (sais ststs).

* Аркадий Стругацкий, Борис Стругацкий. Полдень, XXII век. (=Возвращение).

1961, 1967.

* Георгий Гуревич. Мы - из Солнечной системы. 1965.

* Аркадий Стругацкий, Борис Стругацкий. Понедельник начинается в субботу.

1964.

* Георгий Гуревич.

1. Делается открытие. 1978.

2. Темпоград. 1980.

* Николай Горькавый. Астровитянка. 2005-2010:

1. Астровитянка.

2. Теория катастрофы.

3. Возвращение Астровитянки (= Полет на сингулярность).

* Владислав Крапивин. Ампула Грина. 2006.

* Генрих Альтов. Третье тысячелетие. 1969 (1974).

5.7

Internet tie visi ir pieejami. No tiem latviski tulkoti, cik zinu, ir viengi Jefremova darbi, bez ststa (4). Andromdas Migljs latviski iznca 1961. gad. skas sirds izdota kopkrjum Zil planta (1963). Antiutopiju Baiu stunda (Bua stunda, 1969) tulkojis (2017) Imants Lomelis - iet, cilvks numur viens, kur ir rpjies par grmatu pieejambu internet latvieu lastjam. (Paldies!)

Kas no iem darbiem ir tulkots angliski vai vciski, to nezinu. Andromdas Migljs droi vien ir. Bet varbt ar Cor Serpentis, Bua stunda vai kdi Strugacku un pat vl citu autoru darbi. Var mint skatties, piemram, fantlab.ru, bet gan jau vl vairk du lapu ir angliski. Kaut kas laikam bs ar Vikipdij.

5.8

Vrda utopija lietoana attiecb uz visiem mintajiem darbiem ir nosacta. Reizm vairk, reizm mazk.

(Bez tam es eit minju ne vien tros nkotnes panormas romnus, bet ar daus citus.)

Un vispr... var teikt utopija (vieta, kuras nav), bet var teikt idela attloana (vai radana). Idels (atirb no mra) jau ar netiek realizts burtiski, tam ir cita funkcija, nordt visprgo virzienu.

5.9.

Ir jau vl citas utopijas - un starp tm labas, vismaz savam laikam noteikti. Piemram, Viktora Saparina Tantalusa tiesana (Виктор Сапарин Суд над танталусом, 1961, tantaluss eit ir kds jauns vruss), kura tapa vienlaikus ar Strugacku grmatu, bet iznca daus mneus vlk un... gandrz pilngi pazuda Dienas vidus... n. Bet ar Saparinam bija interesantas idejas.

5.10

Protams, ts visas ir sava laika grmatas, un viena otra gan socil, gan tehnisk vai zintnisk ideja var bt novecojusi vai nepilnga (it pai informcijas tehnoloiju jom). Tomr diezgan daudz kas ir perspektvs ar msu diens, pai tas attiecas uz Atovu.


6. Garmejot si par Atova ieceri

6.1

Henrihs Atovs redzja Jefremova - Strugacku metodoloisko (t!) problmu un

ska to risint.

Via stst bija paredzts (publictajs nodas tas gan nav redzams) institts,

kur model/simul nkotni, tai skait uzskatmu ainu un pat eksperimentlu

imitciju veid. To dara dadi cilvki un dadm laika distancm, kas auj rdt daudzpusgku un pilnasingku nkotnes ainu.

6.2

Bet ststa galvenie varoi ir vairki 16-17-gadgi jauniei, kuri, guvui radikli

jauna tipa izgltbu, piedals eksperiment Nkotnes Poligon (paralli ar divm kontrolgrupm)...

6.3

Starp citu, Atova ststu rdtaj nkotn praktiski nav iestu ar mums pierastajm varas funkcijm. Augstkais, kds socils plnoanas centrs, kur var atbalstt perspektvks iniciatvas. Tpat k zvaigu ku no via Devim mintm: Mums nebija komandiera, katrs darja savu darbu. Lai gan Atovs par tdm lietm run oti skopi...

6.4

(Atovam, vismaz pc ieslodzjuma Staina laik, iet, nebija ilziju par sistmas patieso raksturu. Bet vi uzskatja, ka atklta opozcija - vai pusatklta pus-opozcija, k Strugackiem, t saukt piga kabat, - praks neko nedos, viengi kaits lietai, fantastikas attstbai... kas stenb ar notika.

T es sapratu TRIZiea, astrofizia un rakstnieka fantasta, ar Atovu personiski pazstam P. Amnuela rakstto.)

6.5

Vairums prjo autoru (iet, praktiski visi!) gan nav tikui va no centrlisma ietekmes doman, viu nkotns visai liela loma ir Centrlajm Iestdm, kaut ar ts sastvtu vairk no profesoriem...

Un, protams, privta iniciatva netiek uzsvrta vai vismaz netiek saukta d vrd, t tomr ir padomju fantastika.

Lai gan cilvki tur mdz bt rji un iekji brvki nek padomju realitt un da zi ar nek msdienu kapitlisma apstkos.

7. Jefremova darba loma

7.1

Atgrieos pie Jefremova darba. Kur paliek neprspts savas vsturisks ietekmes d. Tiei is darbs pavra jaunus apvrus toreizjs Austrumeiropas - PSRS un, k liekas, ar prjo lera valstu (socilisma nometne, tolaik t ar teica!)

fantastikai.

(Lai gan cits novatorisks darbs - pou rakstnieka fantasta un filozofa Staislava Lema Magelna Mkonis - iznca pat nedaudz agrk.)

7.2

Tika lauzts tuv tmjuma fantastikas monopols - kad domja un rakstja tikai par to, kas ita rels un pat tuvu sasniedzams no tbra zintnes un tbra

uzskatu viedoka.

Ar d fantastik varja tapt - un tapa - neslikti darbi. Tau, ja fantasti vispr

nemdz domt tlk un brvk, - t jau ir katastrofa, fantastika ir btb kontuzta.

7.3

Kur vien vlkos laikos rakstjis par Andromdas Miglju - rodas sajta, ka to-reiz visi fantasti atviegloti uzelpoja. Pareizk sakot, ka vii tagad tikai ska elpot...

Lai gan patiesb ne visi - viens otrs neganti protestja...

7.4

Jsaka, padomju sistma vji saprata domu, ka var tau rakstt (un last) katrs

savdk, dominja cita pieeja - ir vieng pareiz literatra un vieng pareiz fantastika ar saviem viengi pareizajiem uzdevumiem...

8. Viengie pareizie

8.1

Bet ar Jefremovs, cik saprotu, dom, ka pastv vieng pareiz un st mksla. K ar tri objektvi, no subjekta vispr neatkargi skaistuma likumi. Un vieng pareiz cilvka daba...

8.2

Liela nozme ai cilvka dab un cilvku audzinan tiek pieirta ciltsdarba... n, piedodiet, fizisks (un medicnisks) kondcijas jautjumiem - un pat skaistumam (protams, stajam un patiesajam).

Tie eit pieder pie pamatiem, kuri visu balsta un visu ierobeo...

8.3

Man uztver autoram nereti ir tendence tikt va no problmm, noveot visu uz kaut kdu viengo iepriekdoto dabas likumu komplektu, kur tad mums daudz ko it k automtiski garant/uzspie.

8.4

Pc vrtbm Jefremovs, iet, ir izteikti humanitrs domtjs, k 60-jos gados teica, liriis (pretstat fiziim, racionlistam) - un, manuprt, tur jau ir t nelaime.

8.5

Bet pc profesijas vi bija dabaszintnieks (eologs, paleontologs).

Kas, iet, ir izpaudies t, ka liriu vrtbm tiek piedvts tds k dabas likumu raksturs - vai vismaz pamatojums tm atbilstoos dabas likumos.

Teiksim, pareizais skaistums tiek atvasints no (vstures gait apgts)

bioloisks lietderbas vai k tamldzga.

8.6

Komplekt ar padomju domanas ietekmi, kur dominja tieksme uz viengo pareizo, tas ir padarjis pieeju daudzm lietm tdu mazliet auru un kokainu.

8.7

Vismaz saldzinjum ar vlko laiku domanu. Lai gan darbs ir jvrt vairk

pc t, ko jaunu tas ir devis, saldzinot ar to, kas bija iepriek.

Bet iepriek, vl tikai pirms daiem gadiem, bija Stains...

8.8

Jebkur gadjum paas problmas romn ir nopietnas - un liel mr neatkargas no tdas vstures nejaubas, k komunistu rems.

9. No citm idejm: brnu fabrika?

9.1

No citm Jefremova idejm vislielkos kritiu un lastju (ne visu) iebildumus

izraisja visu brnu kolektv audzinana (tdos k interntos), jau pa mazotn faktiski noirot vius no veckiem, no imenes, - jo, lk, audzint vislabk varot

audzinanas specilisti...

9.2

(Lai gan, atirb no daudzm citm vairkos gadsimtos saraksttajm utopijm,

eit brni savus veckus vismaz pazst un ar viiem reizm tiekas.

Un da audzinana netiek uzspiesta glui ar varu - bet tie, kuri to nepieem, koncentrjas pa reion, t ir, ja pareizi atceros, Javas sala.)

9.3

Protams, ar te ir ko domt - bet visum es piekrtu iebildumiem.

9.4

Bez dzii personiskm attiecbm ar daiem cilvkiem (ai jom nevar bt visi cilvki vienldzgi, no t nekas labs neiznktu), topo cilvka personba daudz ko zaudtu.

(Varbt t btu ne burtiski katram cilvkam, bet vairkum un prsvar gan.)

Un, dabiski, ie paie cilvki visupirms (ar daiem iespjamiem izmumiem un papildinjumiem) bs vecki, imene.

9.5

Tiesa, disciplnu tri kolektv audzinana laikam gan var nodroint vislabk (un padomju domanai tas ir svargi).

Bet diez vai da disciplna galu gal bs uz labu.

9.6

Pie das prakses ms - galu gal - nonktu vai nu pie visai atomiztas vienpatu sabiedrbas (lai gan varbt ar oti attsttu juridisko domanu un taisnguma izjtu), vai, vl ticamk, pie k ldzga kazarmai.

Pdjais gan padomju sabiedrbai nebija sves, zinmi kazarmas elementi tur

vienmr ir bijui, briem vairk, briem mazk, - tpc tie varbt liks normli

un ne vienmr pat tika apzinti...

9.7

Ja kolektv audzinana ir tikai viena no daudzajm formm, tad lielu iebildumu

nav.

9.8

Tomr dertu padomt kpc.

Vai vienkri vadoties no patlaban esos prakses?

Bet pieemsim, ka mums ir plaa un brva izvle, ms neierobeo nekda

nabadzba, ne materila, ne garga. Kdas audzinanas formas ms izvltos,

vadoties no lietas btbas, nevis no nabadzbas?

9.9

Starp citu, tehnoloiju attstba un attlints darbbas iespjas, iet, var stipri samazint pretrunu starp kolektvo un individulo audzinanu.

9.10

Bet vai kaut kd zi ar, glui otrdi, saasint?

Ms tau jau redzam, piemram, masu komunikciju negatvo pusi ietekm uz indivda attstbu.

9.11

Bet - galvenais! - var jautt: kpc pat tik tl nkotn, kdu attlo Jefremovs, parastie mirstgie, izemot specilistus, audzinan un izgltoan nav lietpratgi?

9.12

Vai lielajiem utopistiem un fantastiem, zmjot radikli attsttas nkotnes ainas, dai domai tomr btu pietrcis drosmes?

Gravitciju prvart ir bezgalgi daudzas reizes vieglk nek specializciju?

Un, specializcijai ejot arvien tlk, - varbt tad ar dzvos msu viet kdi dzvoanas specilisti??

10. No citm idejm. Skaistuma likumi.

Visi cilvki... visi saprtgie ir viendi?

10.1

Vl Jefremovs izvirzja hipotzi, ka vism saprtgajm btnm btu jbt ldzgm cilvkam (humanodiem).

Pamatojoties uz to pau ideju par skaistuma likumiem (viengajiem pareiza-jiem), kuri sakojas objektvaj, dabiskaj (faktiski - bioloiskaj) lietderb, mrtiecgum.

10.2

Pdj ideja (ka skaistums sakojas dots lietas objektv atbilstb ts uzdevumiem, funkcijm, sava veida mrtiecb), ja nemaldos, nk no Kanta.

10.3

Te gan var jautt: ja pastv viena noteikta bioloisk lietderba - vienota pat

dadm plantm -, tad kpc ir tik kolosla dzvo btu daudzveidba jau tepat

uz Zemes? Un kpc, dabas apstkiem mainoties, nemitgi darbojas dabisk

atlase?

Cilvks gan ir liel mr atbrvojies no ts - tau tas noticis, pateicoties vairk

tehnikai un saprtam nek bioloijai.

Absolta, pilngi universla lietderba, iet, dab nekur nav manta.

10.4

Vl vairk viengs pareizbas ideju liek apaubt priekstatu un normu

daudzveidba dads kultrs un dados laikos.

Man uztver tas ir loiski: ja ar skaistums sakojas tiei objektvaj lietderb,

mrtiecb - tad pai mri tau var bt dadi un maingi!

(Galu gal - pat vienai un tai paai lietai - un pat vienam un tam paam cilvkam.)

10.5

Venpareizistam ai jautjum bs grtk, un vi droi vien sks irot paas kultras pareizs un nepareizs...

(Vsture, protams, var dot daudz materila ar par dadm kultras kroplbm un nepilnbm - un ttad ar pamatu neadekvtiem visprinjumiem!)

10.6

Vai vismaz saprats progresu par daudz lineri: t (vai gandrz t), ka viss jaunais

visd zi ir labks par visu veco - un tpc var kalpot par viengo pareizo.

(Tda izpratne gan ir dabiska paa progresa jdziena attstbas agrnm stadijm.)

10.7

Te nonkam pie domas, ka skaistums (un vispr esttiskais) - ir nevis tri objektvi dots pa dab, pa objekt, bet gan rodas subjekta un objekta attiecbs, kur svargas ir abas puses.

(Vienkrbas labad es neskatu attiecbas starp paiem subjektiem.)

10.8

Bet padomju sistma - kura tiecs visus galgi noaudzint, tai skait, protams, esttiski, - lika visai lielu uzsvaru uz steno un patieso mkslu un pareizo gaumi.

10.9

(Savukrt pareizj sistma, iet, tiecas visus nomrkett.)

10.10

Td veid faktiski iznca, ka padomju tipa sabiedrb galvenais vrttjs,

tiesnesis un regultjs skaistuma un mkslas liets bija ne adrests (piemram, lastjs) un ar ne autors - bet gan tie, kuri zina, k vajag.

10.11

Un pdj instanc t bija priekniecba, vara!

10.12

Ideja par sto un nesto mkslu, dabiski, paldzja varai kontrolt sabiedrbu.

Tiesa, ne jau to gribja Jefremovs.

10.13

Jsaka, ar pai mkslinieki vienmr ir sav starp kvuies par to, kura mksla tad ir t st...

Nevis par to, kur darbs un ko tiei - un kam! - var dot, bet vispr: kura ir mk-

sla, kura nemksla.

10.14

Pie tam jo biei domja, ka pdjai nebtu tiesbu eksistt...

10.15

Un visbiek lietas skatja nevis daudzu sistmu kontekst, k msdieng doman, bet gan pc atbilstbas kdam kanonam.

10.16

Bet galu gal defincijai. Nosaukumam.

Tas nereti bija ar izdevgi.

10.17

Bet metodoloija saka: klasifikcija (ttad ar vism tai atbilstoajm defincijm)

ir tikai viens etaps zintnisko priekstatu attstb. Klasifikcijm, princip,

vienmr rodas problmas, un ir jpriet uz nkamajm stadijm (periodizcija, evolcija, evolcijas evolcija).

Metodologs Jlijs Murakovskis pat ir teicis: tri evolucionjo pasaul nekas neatbilst nevienai klasifikcijai!

10.18

J, varbt Kantam - bet par kdiem procentiem ar Jefremovam - ir taisnba, un

skaistumam ir zinms objektvs pamats - kur tik tiem var bt saistts ar lietas atbilstbu kdiem ts uzdevumiem, lomai plaks sistms.

(Un tai paai harmonijai - kuras nozmi gan msu diens tik biei mdz prsplt un absolutizt.)

10.19

Tau - t pieejot, nez kpc nereti mdz aizmirst, ka pai uzdevumi, kam

lietai btu jatbilst, mdz bt dadi - un, visticamk, nekds kanons tos visus izsmelt nevar!

10.20

Un ttad acmredzot galvenais cilvka esttiskaj attstb btu nevis indoktrint, kas ir (viengi) pareizais un kas nepareizais, - bet gan attstt (pc iespjas universli) spju, mcanu orientties esttisko iespju bagtb (k ar to radan). Un to lietot.

10.21

Kas diez vai ir iespjams bez (attiecgm metodm un bez) pietiekami brvas attieksmes pret pam esttiskajm iespjm, ar pret konkrtajiem mkslas darbiem.

10.22

Nonkam pie (pirmaj brd drusku paradokslas) domas, ka mkslas darbu (visprg gadjum) nevar iespiest, iermt ne vien kda pabu komplekta vai kdas iepriekdotas funkcijas ietvaros - bet to nevar ierobeot pat ar paas mkslas ietvariem!

10.23

Mkslas darbs var nepiedert tikai mkslai!

To labi parda tds fenomens, k zintnisk fantastika.

10.24

Un - visprg gadjum - t acmredzot ir paas mkslas btiska paba (nevis

kdas klasifikcijas anomlija).

10.25

Vai pat visas kultras btiska paba.

10.26

Lai gan vismaz zintn ne mazk svarga ir AR pretj tendence - pc iespjas preczi noteikt jdzienus, ar kuriem rkoties.

Tau, k jau minju, attstba o precizitti katrreiz atkal prvar un atce.

10.27

Starp citu, man vienmr (pat jau brnb) ir itusi aubga ideja, ka pareizs

gaumes vrd man vajadztu nepatikt kaut kam tdam, kas man tagad patk un kas man kaut ko labu dod!

Apgt jaunas iespjas - t ir viena lieta, bet pie tam obligt krt zaudt vecs - kpc?

Laikam gan visbiek domanas aurbas pc.

10.28

Protams, ka dadiem cilvkiem var bt dadas priorittes, nevis kda viena un

tri objektva pareiz gaume.

10.29

Tai skait, es nevaru atzt, ka masu kultra jau pati par sevi, pc defincijas, ir

kaut kas sliktks.

(Pie tam sliktks vispr, bez precizjuma, kas, kam un kd veid sliktks, bet

kd varbt ar labks.)

10.30

Otrs, ko es nekad neesmu sapratis, - kpc esttiskajai attieksmei ir jdarbojas

automtiski.

Kpc patika un, galvenais, nepatika tiek faktiski uzspiesta? Vai tad cilvks pats nevar/nedrkst izirt, kam dotaj brd pievrst uzmanbu, ko emt galv, bet

ko n?

Tai skait, kur gadjum vispr rinties ar esttiku, bet kur n.

10.31

Starp citu, pasaules fiziologu karalis (vai latniski princeps - pirmais starp fiziologiem) Ivans Pavlovs (nosactie refleksi utt.) bija ar gleznu kolekcionrs.

Bet vi biei mdza saprast gleznas pa savam. Un nereti - runt par to, ko vi pats btu ielicis aj glezn, nevis ko domjis ts autors vai ko saskata, t teikt, visi.

10.32

da pieeja princip nav sliktka par tradicionlo.

(Bet varbt bez m divm ir vl kdas interesantas pieejas?)

10.33

Tad lk - es gribu bt k Pavlovs un nevis k Pavlova suns!


11. Analoija ar padomju ekonomiku

11.1

Starp citu, vl viena ldzga situcija padomju doman.

Padomju ekonomisk doma visu laiku mocjs, minot atrast kdu (tri natur-

lu, pa lietas dab dotu) rdtju, ar kuru mrt cilvka (vai uzmuma) veikt

darba daudzumu - t apjomu, ragumu, efektivitti.

Bet t ar neatrada.

11.2

Visbiek tas bija vienkrkais - bruto produkcijas daudzums (krieviski val). Pc

kura tad ar vrtja un stimulja uzmuma darbu.

Un tad bija grti atturt fabriku raot zemas kvalittes produkciju un pat praktiski

bri - toties daudz. Vai, teiksim, sagzt produkt pc iespjas vairk materila

(ja tas ietekmja tobrd pieemto rdtju). Vai lietot vl kdu triku.

Ar minjumi atrast citus naturlos rdtjus galu gal izrdjs neefektvi.

11.3

Un tikai uz reformu laika (prbves, perestroikas) beigm padomju avotos pardjs doma: lietas btba ir, lai tavs produkts btu otram vajadzgs, tas ir (ekonomikas jomai parastkaj gadjum), lai to pirktu (pie tam no brva prta,

nevis tpc, ka nav izvles)!

11.4

Interesanti, ka Markss (kur komunistiem skaitjs bezmaz viengais ekonomikas klasiis un vispr tikpat k dievs) pilngi skaidri rakstja sava Kapitla pirmaj

noda: ja preci neprk, tad tai nekdas vrtbas nav un ts radanai lietotais

darbs neskaits darbs...

Redzam, ka ar te darba vrtbu nosaka otra subjekta ldzdalba (eit - prkot doto produktu un td veid to atzstot), nevis tri dabiskas pabas.

11.5

Bet padomju domana to praktiski ignorja un meklja krtjo iepriekdoto

viengi pareizo, kur autu visus regult.

Greiz padomju sistma vispr stipri nepietiekam mr va cilvkam bt

subjektam.

11.6

Piezme 1.

Vai tirgus ekonomika, daudz brvka nek padomju sistma, ir vienmr pietiekami brva, tas jau ir nkoais jautjums...

Izskats, ka ne visai.

(Tai skait ar tpc, ka makstspjgais pieprasjums vl nav tas pats, kas pieprasjums vispr.)

Lai gan ar laiku stvoklis uzlabojas.

Caurmr. Ne bez ierobeojumiem - un pat kdiem gjieniem atpakagait.

11.7

Piezme 2.

Protams, ar kdiem naturlajiem parametriem var bt sava - bet ierobeota - nozme jautjum par (t vai cita darba) vrtbu.

Un, protams, ar tri objektvs pabas (kaut vai, un tas vl ir vienkrs piemrs, simetrija) daudzos gadjumos var daudz ko pateikt par skaistumu.

Daudzos specilos ptniecbas uzdevumos s lietas var dert.

Tai skait, droi vien var dabt kdus ierobeoti lietojamus - un nevis pieemamus bez tlkas domanas! - skaistuma likumus.

11.8

Tau to prsteidzga visprinana un obligtiskoana ved strupce.

K teica krieviski (parodjot svto nosaukumu masveida doanu, ai gadjum,

ielm): Тупик коммунизма, Komunisma strupce...

11.9

Piezme 3.

Komunisma galvenie cloi ir mekljami socili ekonomisks attstbas pretruns. (Un lielu lomu nosplja superkrze, I pasaules kar.)

Tau ir vrts pievrst uzmanbu ar domanas patnbm.

11.10

Piemram, virknei prsteidzgi pieemtu priekstatu, kas raksturgi agrnm domanas attstbas stadijm tai vai cit jautjum. Bet no tlks ideju attstbas viedoka tie varja bt nelgi vienkrojumi.

Tdu bija diezgan daudz.

(Tai skait acmredzot ir no iepriekjiem radikiem premt revolcijas ideja, kur galvens socils pretrunas vien rvien - bums! - atrisina caur varas sagrbanu pareizajs roks.)

Mazattsttas idejas, ko ar lielu sparu trencs stenot dzv... Spks ir, prta vairk nevajag.

(Pat neskaitot to, ka propagand idejas vienkrojas vl daudz stiprk.)

12. Pagtnes atgrieans? (1)

12.1

Tagad, ekoloisks krzes laikos (un laikos, kad cilvku baidana krtjo reizi

atkal pastiprins), liriu idejm ir noiets (un, iet, vairk negatvajm).

Ko lai dara, krzes domana un krzes kulti...

12.2

Jautjums tikai, vai t var atrisint pau krzi. Izskats, ka n. Kaut gan it k

mina, bet... nek.

12.3

Es eit domju stratisku risinjumu. Nevis lpanos, risinot loklas bra

problmas, - to jau tagad atzst visi.

Bet neko citu ekoloisti, k izskats, nav spjgi dot.

12.4

Vrtbu domana un sples ar emocijm, iet, bs prk primitvas lietas, lai ar

tm vartu atrisint nopietnas problmas.

12.5

Traikomisk krt, virknei ekoloisma ietvaros figurjou ideju pat vispr nav sakara ar relo ekoloiju bet tikai ar smadzeu kompostranu k tdu. Piemram, t saukts dzvnieku tiesbas.

Tdi numuri var liecint par dot domas virziena stagnciju un degradciju.

12.6

Izskats, ka viengo relo stratisk risinjuma ideju (БТМ - TPbD) ir devis metodologs Henrihs Altullers (tas pats manis jau mintais Atovs).

Nekas cits, kaut uz pusi tik nopietns, nav mants.

12.7

Bet ideja nav populra. Varbt ar (stenticgi ekoloisku apziu okjo) nosaukuma d (бесприродный технический мир, tehnisk pasaule bez dabas). Lai gan patiesb t nav tik vienkra.

12.8

Protams, var cert uz kdm gudrajm tehnoloijm.

Tau viengi Altullera ideja to realiz konsekventi: bvt gudru tehniku un tehnosfru, vispr neatkargu no dabas (biosfras).

(Skat. rakstu Kas bs pc galgs uzvaras, 1987 (1991): Г.С. Альтшуллер, М.С. Рубин Что будет после окончательной победы. Autori gan dom, ka jau ir tas ir, 1987. gad jau bija nokavts, biosfru saglabt vairs neizdosies, un runa iet par cilvka izdzvoanu/dzvi bez ts. Tau, ja tomr var ko saglbt, tad ce ir burtiski tas pats.)

Metodoloiskie instrumenti im darbam pa daai jau ir. Nav jgaida, kad sks boli krist uz galvas.

12.9

(Bet cert, ka vareno un pastvgi attstoos tehnosfru vienmr vars kaut k iebvt daudz konservatvkaj biosfr un pie tam vl saglabt pau biosfru, ir

neloiski, un t domt mdz tikai tpc, ka neizdom ldz galam.

Tda toterana, iet, ir visai raksturga vrtbu domanai.)

12.10

(Par otru alternatvu, izbeigt tehnikas attstbu, vispr nav vrts runt. Ms aiziesim boj daudz trk nek paspsim atgriezties atpaka kokos. Tiktl ignort realitti ir spjga tikai satrakojusies vrtbu domana.)

12.11

(Pie viena atcersimies, ka ar agrr sabiedrba dgi maina vidi. Indas ielejas civilizcija aizgja boj, bet maiju civilizcija gandrz aizgja boj gan ne piesr-ojuma, bet tomr ekoloisku problmu d. Cik vl tdu gadjumu ir zinmi, neesmu ptjis. Bet neviena industril civilizcija boj gjusi nav, fakts.

Tlk, Austrlijas prtapan par tuksnesi liela loma bija pirmatnjiem mednie-kiem, kuri dedzinja meus. Mamutu un citu t laika lielkalibra zvru izmiran, iet, ar sava loma bija medniekiem - jo iepriekjm ldzgajm klimata maim ie dzvnieki parasti tomr paspja pielgoties.)

12.12

(Industrija, postindustrija, zintne dod cilvkam vairk iespju - un tas izpauas

gan lab, gan slikt nozm. Tai skait, piemram, karos.

Vairk iespju vairk problmu vajag vairk risint. Nevis gult. Un nevis vienkri baut.

Nevajag gzt vainu uz zintni un tehniku, tie ir tikai rki. Tad sakiet skaidri: ms gribam, lai cilvks vartu mazk...

Un ttad aizietu boj. Bez visdm jaunm problmm un jauniem risinjumiem - t mums ir miergk un ideoloiski pareizk. Varam domt pa vecam, bet, ja tas vairs neldzs, tad beigsim domt un sksim baut...)

12.13

Bet tas - gudr tehnosfra, relais ekoloisks problmas risinjums - prasa koloslu darbu, koloslu domanu.

(Skat. Altullera un Rubina rakstu.)

Ekoloisks problmas relais risinjums ir ilgstoas stratijas un nevis atseviu lmumu un kampau lieta. Baustans un spiediens var bt par trivilm lietm un nevis par nopietnm.

Vai nenokavsim?

12.14

Jo vairk tpc, ka ekoloijai, k jebkurai ilgi pastvjuai lielai problmai, jau ir

uzkrjusies liela socil inerce.

T ir apaugusi ar savm biznesa un vl jo vairk politiskajm interesm. T ir

apaugusi ar veselu gzmu populru (vis sabiedrb vai intelektuu aprinds, vai lmju aprinds) priekstatu, biei vien - no mazattsttajm idejm (vai citdi novecojuajm).

Un pat ideoloisku himru...

12.15

Nereti daudz vieglk ir nodoties himrm nek domt.

Un baustties vispr ir vieglk k domt pie tam daudz efektgk skan!

Daudz vieglk socializjas...

12.16

Ldz ar to jebkdam relam ekoloisks problmas risinjumam (kur acmredzot

ies aiz ierastajiem apvriem - pretj gadjum droi vien jau viss btu atrisints!) acmredzot bs ievrojama pretdarbba.

Pie tam visvairk - tiei ekoloiski noskaotajs aprinds...

Ttad - vai nenokavsim?

13. Pagtnes atgrieans? (2)

13.1

J, fantastik toreiz, pc Andromdas Miglja, tuv tmjuma monopols

izbeidzs.

Bet dvain krt kaut kad 70. gados minjumi kontuzt fantastiku atkrtojs.

13.2

Nu fantastiem ska prmest, ka vii par daudz aizraujas ar zintni un idejm, bet it k par maz - ar morles jautjumiem, kas stai literatrai ir jrisina, turklt

ikvienam darbam obligatorisk krt...

Un atkal demagoiskais vai nu vai: vai nu cilvkzinana - vai tehnicisms...

(Atovs to dvja par kapteini Nemo bez Nautila.)

13.3

Zinm mr ie kritii savu panca: fantastikas kvalitte (PSRS) tiem pasliktinjs - toties vai ikkatras (ne tikai fantastisks) grmatas anotcij tika mints, ka autors skar tikumisks problmas...

13.4

Acmredzot kontuzana atbilda ar valdos varas interesm: vl viena iespja fantastus regult.

13.5

(Un no jaunm idejm tau var nkt prk daudz nemiera...

Piemram, nemirstbas ideja, kas var satraukt padomju pilsou prtus, vispr tika pieminta reti. Kaut ar nebija burtiski aizliegta.)

13.6

Lai gan prk tiea sakara te nav. Ne visi lirii bija varas fani vai pai pakv-gie. Savukrt varu mazk interesja morle, bet daudz vairk kas cits.

Bet iznk, ka dotaj gadjum vii bija drzk sabiedrotie?

Galvenais kopgais acmredzot bija domanas konservatvisms.

13.7

Bet tad... tad atnca tirgus saimniecba un noda visus, gan fizius, gan lirius...

Tau - tirgus ir atkargs liel mr no pieprasjuma. Ja tauta barota ar idejm

nabadzgu fantastiku, tas mazina ar pieprasjumu pc tm.

Un pat vispr pc domanas.

Un var teikt, ka 1970-to gadu humanitr kontzija tomr deva zinmu

ieguldjumu tlkajos notikumos.

13.8

Tiesa, droi vien vl svargka bija tie varas iejaukans, kas ar notika apmram tais paos gados.

Piemram, nomainot fantastikas redakciju izdevniecb Molodaja gvardija.

PSRS publicana bija faktiski valsts monopols - bet daudzm lietm, ar fantastikai (kuru vispr izdeva maz), t vl bija visum koncentrta nedaudzs viets, un vienai redakcijai varja bt liela nozme.

13.9

Msdienu Krievij paprva daa fantastikas lam demokrtus (lai gan demokrtija

Krievijai neko sliktu nav nodarjusi, t vienkri nav tur bijusi!) un visprcilvcisks vrtbas.

Un paldz uzturt taut katastrofiskas noskaas - kad ar morlo pusi, pai ar humnismu, it k varot nerinties, jo vajagot izdzvot, izdzvot, izdzvot, izdzvot...

13.10

Ar vrdu sakot, t paldz gatavot lielgabalu gau - un paklausgu elektortu.

Tam acmredzot ir pieprasjums, atliek uzmint, kur visvairk...

Fantastika zombanas ldzeka lom, tik tlu nu ir tikui.

13.11

Protams, dots grmatas autoram - Ivanam Jefremovam - ar visiem iem

murgiem sakara nav.

Pat ne ar septidesmito gadu humanitro kontziju... lai gan te, manuprt, var atrast ar zinmus kopgus motvus.

14. Brvba un objektv nepiecieamba

14.1

Ka jautjums par brvbas un nepiecieambas savstarpjm attiecbm ir svargs

un var btiski ietekmt citus jautjumus, to redzam ar aj Jefremova darb.

14.2

Savulaik marksisma ldzautors Frdrihs Engelss deva du risinjuma formulu: Brvba t ir apzinta nepiecieamba (par formulu t, protams, kuva

popularizatoriem).

14.3

Bet viens 1970-to gadu krievu filozofs marksists deva formulai, manuprt, btisku

papildinjumu (to neafijot, it k garmejot): apzinta un praktiski apgta nepiecieamba.

Tik tiem, ko ldz zint, ja tu neko nevari!

14.4

Diezgan labs risinjums.

Nerunjot par acmredzamo - ka brvbu, kura nerins ar objektvo situciju, ir

daudz vieglk realizt iedoms nek dzv.

Bet, kas varbt ir vl svargk, - ja uzsver tikai brvbas pretstatu nepiecieambai, tad brvba paliek karjoties gais un bez kda satura (kds noteikts saturs tau

jau pats par sevi ir ierobeojums).

Bet Engelsa variant jau var strdt tlk...

14.5

Un ms tau redzam, ka vismaz btisku tiesu brvbas (ja ne gandrz visu) mums ir devusi taisni zintne - kura nodarbojas ar to, ka pta objektvo un, prsvar, nepiecieamo.

14.6

Tau, k jau filozofij mdz bt, is risinjums nepateica visu - tikai tobrd

svargko.

Un tobrd bija XIX gadsimts.

14.7

Ar Jefremovs XX gadsimta vid, iet, skats vairk uz pagtni (uz problmm, kas savulaik bija aktulas un varbt pc inerces vl pa daai ir).

Discipln un objektvu likumu ievroan vi redz ldzekli pret stihiju, pret haosu

ar t nesto postu - vai vismaz pret nelietdergu enerijas izieanu (taupba

svta lieta).

14.8

Un vienlaikus ar pret rupjm varas metodm, ar kdm mina apvaldt stihiju

vai it k mina, stenb jau vara kalpo vairk paai varai.

Jefremovs savos darbos visvairk, iet, vras tiei pret varas patvau, kdu vstur var redzt jo daudz... Bet disciplnai ir jbt iekjai un jbalsts uz

izpratni.

14.9

(Starp citu, tas patiesb ir vl viens arguments pret mgo centrlismu un visvisdm varas vertiklm. s idejas liel mr balsts uz piemuma, ka, lai nenotiktu kda katastrofa, ir nepiecieams visus kontrolt un komandt. Tas ir ka parastie cilvki vienmr bs - pretstat varasvriem! - mui, kuri pai nezin, ko vajag...

Bet atgrieos pie pamattmas, par brvbu un nepiecieambu.)

14.10

Ar apzinto nepiecieambu var saprast ar iekju nepiecieambu - kas nk no

paa dot cilvka vai dots civilizcijas. Cilvks jau parasti grib dart to, ko viam vajag, - un labk, ja vi to visu apzins, ja vi sevi un apstkus przina. Fakts.

Tau...

14.11

Nek pai nepareiza te it k nav - un tomr kaut k pietrkst.

14.12

Atirb no skrvtes - vismaz no pareizas, idealiztas skrvtes - cilvks nedarbojas absolti viennozmgi, viam mdz bt dadas iespjas, sava iespju telpa.

Un t ir btiska paba cilvkam, via darbbai un apziai. Ldz ar to ar

nepiecieamba vairs nav tik vienkra - un tik tra - k mehniskos procesos (un k tri abstrakto definciju pasaul). T vai cita brva izvle parasti pieder pie lietas.

14.13

Starp m iespjm var bt ar tdas, kuras btiski prveido visu situciju piemram, izejot uz virssistmm. Un ttad maina ar pau nepiecieambu.

14.14

Piezme 1.

Stingri emot, kaut kas ldzgs - vismaz ldzgs - ir ne tikai cilvkam.

Jebkura objekta iedomtajai pilnajai defincijai btu jietver ar visas t iespjas.

Lai gan definanas praks esam spiesti no t abstrahties, attlot objektus k pilnb fikstus - k tri nemaingus, tri izoltus un ar k tri dotus, tas ir, pa daai nogrieot relos sakarus, rels izmaias - un rels iespjas...

14.15

Piezme 2.

Ar zintne (pai ja attieksme pret to ir pietiekami primitva un nekritiska, nezintniska) var nest ldzi sava veida nebrvbu.

XX gadsimt to redzja - un, protams, prsplja.

Bet no saprta attstanas laikam nobijs - un ska meklt brvbu kaut kur pa

pakiem un pa krmiem. Nekas jdzgs neiznca.

(Ar himrm ir vieglka dzve nek ar domanu. Bet ne jau labka!)

14.16

Tai skait, 1968. gada idiotu revolcija... pardon, patrtju revolcija, subjektvi

cnjs par brvbu - tau faktiski lauza ceu jaunm atkarbm, kdas agrk pat

nebija bijuas, vismaz ne tuvu ne td mr.

Nozmga loma toreiz bija virknei neomarksistu. Kuri no marksisma pama nevis racionlismu, bet gan to, kas bija visvairk novecojis un vismazk dergs, - revolciju... Atbilstgi, publika mcja mtiot, demonstrt un pieprast, bet daudz, daudz mazk - strdt, domt.

14.17

1968. gada revolcijas pozitvkais aspekts - autoritrisma mazinana sabiedrb. Negatvkais - pavra plau ceu jaunm gargajm cilvka ekspluatcijas formm. Kuru iesakoanai tiek nereti lietoti ar diezgan autoritri pamieni.

14.18

Un joprojm ze un plaukst kretnisk pieeja, ka jdom t, k ir pieemts, nevis t, k ir patiesb. Lai gan piespieanas ldzeki ir pa daai mainjuies.

***

15. Piezme par TRIZ

15.1

XX gadsimt Henrihs Altullers (Atovs) lika pamatus jaunrades metodoloijai TRIZ. Via sekotji turpina to attstt.

15.2

Lai gan jatzst, Atova vriens ir oti nedaudziem no viiem, tikai retais izvlas

strdt pie sti fundamentlm problmm.

Tomr attstba turpins.

15.3

Visbiek par jaunradi mdz vien kaut ko nesakargu dziedt. Un skaitt pie jaunrades gandrz vai visu, kas ienk prt, vien miksl. Psihologiem jaunrades ptan pau pankumu nav bijis.

15.4

TRIZ pieeja ir pavisam citda nek psiholoijai.

T sk ar to, ka jaunrade ir to vai citu sistmu - piemram, tehnisko, zintnisko,

mksliniecisko - attstana - un ka ai attstanai ir savas objektvi noteiktas

iespjas un objektvi likumi.

(Ar bioloiskaj evolcij valis tau nevar prvrsties par vaboli. Un, pat ja

vartu, tad tas notiktu stipri ilgk un stipri, stipri savdk nek vabou raans jau zinmaj krt.)

Bez tam visa jaunrade nav vienda, tiek izirti dadi inovciju lmei. iet, tie apmram atbilst sistmisks organizcijas lmeiem.

15.5

os likumus mekl relaj attstbas vstur.

Apmram t.

Analiz, teiksim, atkljumus zintn vai izgudrojumus tehnik.

(Lielus informcijas masvus par diem izgudrojumiem, Atovam tas bija patentu fonds, pirm TRIZ teorija rads tiei tehnik.)

Pc principa:

1) kas bija pirms dot izgudrojuma,

2) kas tapa ldz ar doto izgudrojumu,

3) kur ir starpba, kds tiei solis (prveidojums, pamiens) tika izdarts

(objektvi; bet izgudrotja psiholoiju TRIZ uzmint necenas),

4) tlk var meklt ajos soos (liel informcijas masv par tdiem) likumsakarbas.

Attstbas likumsakarbas!

Pie tam orientjoties uz labkajiem, spcgkajiem risinjumiem (tie vislabk prstv attstbu) - nevis uz kdu, kaut attstbas, statistiku (kur domins viduvjais un nepilngais).

15.6

Tlk jau rodas jaunas idejas, jauni jdzieni. Varbt ar jauna valoda k vepolu analze tehnik.

di ptjumi mdz attstties pakpeniski, ar daudzm pakorekcijm, un iet ilgi.

Toties ar rezultts ir fundamentls.

15.7

pas gadjums, cik saprotu, ir skana (nevis jau esoo lietu attstana), jauna sistmu tipa radana.

(Kas, protams, ar notiek uz objektvi pieejamo iespju bzes.)

Te gan nav krasas robeas, un jaunrad ie divi aspekti diez vai pastv tr veid atsevii. Un metode jau nemaz tik oti neatiras.

Bet, manuprt, tomr...

15.8

Visvairk atiras, iet, ar to, ka te parasti skum tiek akcentts Mris (Достойная Цель, ДЦ).

Un tas var nkt pat nevis no kdas dots zintnes (vai tehnikas, vai mkslas, vai kdas citas) nozares (vai problmas) attstbas, - bet gan no rpuses.

Piemram, no kdas praktiskas problmas... vai pat no kda drosmga un tla sapa.

Un tlk jau uz Mra pamata var organizties attiecgie ptjumi un nozares un

pat rasties jaunas.

15.9

(Acmredzot galj gadjum - pat jaunas sabiedrisks apzias formas, tda ranga sistmas, k pati zintne vai mksla...

Lai gan glui tdi projekti empriski vl, iet, nav novroti.)

15.10

Tds Mris bija, piemram, Igncijam Zemmelveisam novrst grtnieu

masveida mirstbu, kda bija t laika slimncs.

(Vi cieta neveiksmi sava atkljuma socializcijas fz un pats gja boj. Ideja

realizjs pc jauna - un visprgka - Listera atkljuma, kur notika 18 gadus un

nezin cik tkstous nvju pc Zemmelveisa atkljuma.)

15.11

Alnam Bombram - novrst masveida bojeju kuu avriju upuriem, kura notiek daudz biek aiz nezinanas un bailm nek no tri objektviem faktoriem.

15.12

Ar nvjou, retu un tolaik nerstjamu slimbu sasirgu Lorenco Odones (1978-

2008) veckiem (skat. filmu Lorenco ea - Lorenzos Oil, Масло Лоренцо, 1992) izglbt dlu. Pie tam viiem ncs sa-organizt, koopert ptjumus, kuri katrs pats par sevi doto problmu atrisint nevarja, - un t radt jaunas zles.

(Problma prsvar tika atrisinta. Slimbas progresana apturta, Lorenco nodzvoja ldz 30 gadiem, t viet, lai mirtu kdos 10 gados un nepieskaitms. Zles ir.)

15.13

Diez vai te var teikt, ka pie rezultta noveda esoo (apak)nozaru tri dabisk

attstba pc tri iekjiem, imanentiem likumiem, - pie t tomr noveda Mris.

15.14

Un t tlk. Mri mdz bt oti dadi (pie tam pc visai dadiem parametriem).

Man te sanca mint glbanas mrus. Pie tam divi no trim mintajiem -

iet, izemot tomr Bombru - diezgan labi iekaujas noteiktas nozares ietvaros.

Bet Mri var bt ar mazki - un var bt pat daudz lielki.

15.15

Paa Henriha Altullera Mris, radot TRIZ, evolucionja, iet, no pamienu sistmas, kas paldztu izgudrotjiem tehnik, ldz visprgai rados jeb Spcgs

Domanas teorijai (общая теория сильного мышления, ОСТМ) - un pat vl tlk.

15.16

Zintn tas acmredzot nozm tda ranga super-revolciju, kdas ldz im ir bijuas tikai divas - Aristotea un Galileja.

(Cik saprotu, pats Henrihs Altullers to labi zinja - dati no 1970. gadu beigm. Vi reizm t ar teica: rado revolcija, творческая революция.)

15.17

J, laikam tiei t:

- sabiedrbai ar rentes saimniecbu (ir virsprodukts, ko izlietot, kda pirmatnb praktiski nebija) atbilsto Aristotea zintne,

- kapitlismam (virsprodukta btisku dau iegulda atkal raoan, ts attstb) atbilsto Galileja zintne (kura aizsks pirms kapitlisma triumfa),

- un (pagaidm hipottiskajai) rado darba sabiedrbai atbilsto Atova zintne...

15.18

(Gan pieauju, ka TRIZ pieeja vl neskar glui visus btiskos aspektus, kdi nepiecieami nkotnes zintnei. Un ka attstba bs jpapildina ar virkni citu ideju, piemram, no Georgija edrovicka SMD pieejas vai Vladimira Biblera idejm.)

15.19

Tlk.

Mris (ДЦ) laikam var bt ar sti neapzints, nereflektts, bet tomr realizties

objektvi, faktiski. Ar pakpeniskas attstbas rezultt.

Lai gan tas droi vien bs robegadjums, ko reizm var skaitt par Mri, bet reizm, citos aspektos, n.

15.20

Ar Mriem saistts lietas tiek apskattas TRIZ RPAT - rados personbas

attstbas teorij (ТРТЛ). Skat. Altullera un Vjortkina 1994. gada grmatu

(How to become a genius, Г.С. Альтшуллер, И.М. Верткин Как стать гением, ir pieejama internet krieviski un, iet, fragmentos angliski).

15.21

TRIZ kopum, pc mana iespaida, var saskatt zinmu dulismu orientcija uz

objektvo likumsakarbu ptanu un orientcija uz Mriem.

15.22

Iespjams, spriedze starp iem diviem vektoriem dos vl ko jaunu un oti interesantu.

Ja vien prsteidzgi un prsplti netieksies uz kdu fikstu un auru harmoniju

starp tiem.

15.23

Ir redzams, ka TRIZ ir zintniskaj (un prj) jaunrad pastiprinjis abus

momentus, abus vektorus gan nepiecieambu, gan brvbu!

T jau ar jbt.


16. Vl par nepiecieambu un brvbu

16.1

Un tomr vai nevar tikt pie trs brvbas, prvarot jebkdus ierobeojumus, ko nes noteikts saturs, tai skait metodes?

Tik primitv veid - nevar.

16.2

Tra brvba ir (derga, bet) abstrakcija, realitt pastv noteikta brvba, kura var attstties.

Kas vien etap (vai vien zi) nes brvbu, cit jau var to ierobeot. Pie brvbas tiek proces, vienmr esot modram un kritiskam pret vism kultras normm, ar pret instrumentiem, metodm.

Citiem vrdiem, vienmr domt, reflektt, meklt. Un bt gatavam attstties, priet uz virssistmu.

Tam btu jbt k elpoanai. Perspektv - tam jieiet pa domanas loik.

Pie brvbas nevar tikt bez nek - bet, ja jsu kas sastingst, tad ar nebs labi, agri vai vlu.

Tas idelaj plksn, bet praks parasti ir vajadzga (nkam) noteikt brvba.

Ko gan bs grtk sasniegt, ja prt neturs ar tro brvbu, k vienu no

domanas vektoriem.

16.3

K jau esmu teicis (skat. cits viets) idejm nevajag vienkri tict, ar idejm vajag strdt, opert.

16.4

Kad uzsver, ka brvba t ir apzinta nepiecieamba (t acmredzot domja ar Jefremovs), tad tomr mdz o to aizmirst.

Teiksim, ka praks mums vienmr ir darana ar nepiecieambu noteiktu sistmu

robes, - un ka vienmr var meklt ar virssistmu preju (TRIZ termins).

16.5

Un cilvks ir ne tikai daia, lste oken bet vienlaikus ar patstvgs partneris

im okenam.

Citdi kas tad attsts pau attstbu, kur tad paplains okenu?

16.6

J, pc tam izrdsies, ka pa msu veiktaj prej bija dzika, virssistmas

(augstka ranga sistmas) lmea nepiecieamba.

Izejot rpus Visuma - tda, kds tas mums bija dots ldz im, - ms atrodam, ka ar pats msu veikums atbilst Visuma, tikai plaka Visuma, likumiem.

16.7

Tau realizjm to ms - un ms diez vai btu tik tlu nonkui, ja nebtu sev

uzturjui/attstjui pau spju iet uz prieku, rpus (jebkuras) dots sistmas (un nevis tikai apzinti pielgoties dotajai sistmai).

16.8

Un var teikt ar, ka ms esam o nepiecieambu, os likumus izmantojui!

16.9

Jaunrad (un, kaut ne vienmr tik reljef veid, - cilvka esamb vispr) ir gan objektvais, gan subjektvais, un tie attsta viens otru!

(Tai skait laiku pa laikam radot pat jaunas subjektivittes un ar objektivittes formas.)

16.10

Viss pasaul ir bvts no dad. K Hrakltam: no dadi, no pretji ejoiem

lieliska harmonija, k lirai un aujamlokam... un viss rodas no nesaskaas un notiek caur cu (ms varbt varam teikt, dialogu).

Bet attstba un pat harmonija var izbeigties, ja puses noharmons tik tlu, ka ts vairs nebs dadi ejoas.

16.11

Cilvkam ir jiet kopsol ar Visumu tau ne ldz galam. Lai tiktu ldz jauniem

apvriem, ir jmk iet ar pretji Visumam.

(Pau Visumu jau praks vienmr prstv kaut kas daudz ierobeotks.)

Citdi jaunie apvri var atnkt pai un prsteigt ms nesagatavotus.

16.12

Piezme 1.

Uzdevums fantzijai.

Es te raksturoju ldzinjs attstbas stadijas caur virsprodukta jdzienu. (Pirmatnb btiska virsprodukta nav rentes sabiedrb ir, bet tiek notrts kapitlism btiska daa iet atkal raoanas attstbai.) Droi vien nepilngi, bet diez vai vispr nepareizi.

Paturpinsim, kaut vai tri mehniski. Vai un k vartu ldzgi raksturot rado darba sabiedrbu?

Teiksim, k tur tiktu lietots virsprodukts? Kas tas par virsproduktu? Kas tur tiktu

ieguldts attstb un kd?

16.13

Piezme 2. Hronofantastikai.

(1) Es et brvbas jautjum izmantoju veco labo modeli, kur iet attstba vien

lnij un krtgi pa stadijm.

Ko jaunu te var dot hronofantastika?

(2) Piemram, varam ceot uz nkotni, zint to un izmantot. Lai gan, 1-krt, msu izmantoanas iespjas dotaj msu attstbas stadij ir ierobeotas. 2-krt, nkotne ir atvrta sistma, un tai vartu bt varianti...

Varbt, uzzinjui nkotni, ms pievrssim vairk uzmanbas taisni neizmantotajm alternatvm nevis tm, kuras tur, nkotn, ir jau tpat?

(3) Tlk. Ja mums rodas kas jauns nevis vienkri virzb pa laika lniju, bet, teiksim, laikmetu sadarbbas rezultt tad acmredzot ar progress vairs nav vienkri virzba pa vienu lniju. Bet kas tad?

Kds ir progress laik ar netrivilu topoloiju? Piemram, daudzdimensiju laik?

Vai tas var dot ko jaunu ar brvbas tematik?

...Bet atgrieos pie ieskts tmas.

17. Drusku par saknm idejai tikai objektvais, tikai pakauties

17.1

Pirmkrt,

idej, ka mums ir viengi jpakaujas objektvajiem likumiem, ir jtama

zinma organicisma ietekme.

Bet t ir tda pat aprobeota un prsplta idealizcija, k mehnicisms.

17.2

Mehniskaj pieej lietas var kombint, k grib, un ts pie tam nemains. Organiskaj pieej daas ir atkargas no vesel, no sistmas, un, kaut ko mainot,

ir jem vr sistmisks sekas. Varbt ka reizm pat nevar maint. Toties mainot

reizm var iegt varenku rezulttu.

17.3

Abm pieejm ir situcijas, kur ts der. Un visum organisk pieeja ir dzika, ttad izziai progresvka.

Tau neviena pieeja nav lietojama vienmr un visur. Mehnicisms un organicisms,

kuri to mina dart, ir prspljumi.

17.4

Vism idejm (modeiem) ir ierobeojumi, jebkura ideja ir aprobeota jau tpc

vien, ka t ir ideja!

(Tai skait ar jebkuram likumam ir savas pielietojambas robeas.)

Iespjams, ka organicisms ir tds vienkrojums/prspljums, kas raksturgs

agrnai sistmu domanas fzei.

17.5

Patiesb, dzikaj btb jau nekas nav rpus sistmm, pilngi izolts jeb pilngi atsevis.

Bet nekas ar nepieder tikai vienai sistmai pilnb!

Vai jebkdai atseviai sistmu kopai.

Izemot pasauli kopum, bet t nav fiksta sistma, t ir mgi atvrta.

17.6

Un, ja em dzii un preczi, bet nevis tikai kd noteikt horizont, - tad vienmr ir

gan iekautba, gan autonomija, savos mros.

Un ir jskats konkrti, kas, kad un cik...

Mehnicisms un organicisms to nedara, tikai drag.

17.7

Piezme.

Protams, ir jautjums par tlko attstbu, vl pc organiskajm sistmm.

Krievu filozofs Henrihs Batievs (Генрих Степанович Батищев, 1932-1990) rakstja par harmoniskajm sistmm.

Tomr, manuprt, ts vl par maz atiras no organiskajm, un tas vl nebs stais risinjums.

Acmredzot jdom vl.

17.8

Otrkrt,

tds prspljums, k vienpusgais objektvisms, nk no dam tipiskm zintnisk darba un ttad ar zintnisks domanas patnbm.

17.9

Zintne ir ne vien objektva, t ir disciplinra.

T mekl objektvu priekmetisku patiesbu. Bet t to mekl noteiktas zintnes nozares, disciplnas, ts priekmeta ietvaros.

(Kura pamat ir savi piemumi, aksiomas, bzes idealizcijas.)

17.10

Pie tam zintne pagaidm vl neko daudz nenodarbojas ar jautjumu, k tad

rodas pai zintniskie priekmeti (un k tos labk radt).

Lai gan vispr jau ir zinms, ka tie mains vsturiski.

Praks tos rada diezgan stihiski - un par rezulttu mdz pateikties nevis zintnei, bet kdai iedvesmai, intucijai vai vl kdai fortnai.

T ir tipiska zintnisks domanas NEPILNBA.

(Vismaz kamr nelieto normlu attstbas metodoloiju, k TRIZ.)

17.11

Un ldz ar to rodas ilzija, ka ms zintn TIKAI to vien darm, k pielgojamies objektvi dotam priekmetam, t iegstot objektvo patiesbu.

Protams, ka ms to darm. Bet ne tikai to, ne glui.

Zintne diez vai vartu pastvt, ja t mam tikai groztos iepriekdotu idealizciju un tmu (priekmetu, nozaru) ietvaros, viengi tiem pielgojoties.

17.12

TRIZ jau ir labk, daudz kas ir zinms par metodi. Ar par skanu. (Skat. Altul-lera un Vjortkina 1994. gada grmatu un Jlija Murakovska grmatas.)

Lai gan kopum is aspekts, skana, iet, atpaliek no jau doto priekmetu attstanas.

Kas gan ir samr dabiski.

17.13

Sava pieeja un savi pankumi ir vl citai - Georgija edrovicka (Георгий Петрович Щедровицкий, 1929-1994) SMD metodoloijai.

17.14

Piezme 1.

eit minto ilziju var paldzt uzturt vl kas. Specilistam, esot mgi savas nozares ietvaros, daudzas zintnisks patiesbas var tiktl salipt ar pau realitti, paiem objektiem, ka tos ir jau grti izirt.

Jo specilists sav nozar (parasti) vienkri lieto (var teikt, izpildtja darbs) tai

piederos bzes idealizcijas un domanas pamienus, nevis tos kritiski

analiz (ar iespju pacelties pri tiem, kad vajag).

Tds darbs, tdi ietvari.

17.15

Piezme 2.

Un tad izeja rpus ietvariem (kda reizm tomr gads) indivdam izskats nejaua, pateicoties kdam - pukt! - iedvesmas gadjumam...

Kur ir trpjies veiksmgi pielgoties dotajai jaunajai realittei!

Bez t, lai mums btu krtga zinana un spja, k jauno realitti (teiksim, pa jaunam skatto zintnes priekmetu) meklt!

Atkal pie vainas iznk gni, fortna vai melns kais ar tuku spaini!

Lai gan patiesb zintnes evolcija ir likumsakarga.

17.16

Ttad, vl citiem vrdiem sakot, ilzija, ka mums ir vienmr tikai jpakaujas objektvajiem likumiem, rodas no t, ka uz attstbu/jaunradi vispr nepamatoti attiecina daas patnbas no aurka uzdevuma, no attstbas fiksta zintnes priekmeta (vai tml.) ietvaros/gultn.

(Epizodiskie - pukt! - te neko nemaina pa msu pieej.)

17.17

ilzija nomaina (tau ne visiem!) vl primitvku ilziju ka jaunrad nekdu

nopietnu likumsakarbu vispr nav, tikai dari, kas ienk prt, tas ir, kur Brauna

kustba tavu prtu nes...

18. Lirii un attstba

18.1

Ar humanitr domana (manuprt, t ir dzikais pamats krietnai daai

Jefremova aubgko ideju) ir jtami aprobeota.

18.2

Humanitrs domanas prstvji nereti ir cerjui uz nkotnes humanitro

revolciju zintn un vispr cilvku doman.

Var jau bt, ka tda bs.

Tikai nav skaidrs, par ko tad vii t priecjas!

18.3

Kad ir revolcija fizik, tad sp galva visupirms un visvairk fiziiem un tikai pc tam vsturniekiem, rakstniekiem vai cilvkiem no ielas.

Jo taisni viu, fiziu, vec domana ir izrdjusies nederga, taisni viiem pirmm

krtm ir jmains!

18.4

Bet lirii nez kpc aizmirst, ka humanitr revolcija brauks pri visupirms

viiem un ka pc tam bs jau cita, savdka humanitr domana.

18.5

Bez tam visum lirii ar savu vrtbu (un nevis mru) domanu diez vai ir oti

piemroti domanas revolcijm...

***

19. Anotcija

19.1

Es eit minju skatt daus problemtiskus momentus Jefremova pieej un to sakaru ar dam citm visprgm idejm un laikmeta iezmm.

Samr subjektvi - un ne visai sistemtiski, atseviu piezmju veid.

19.2

Manuprt, Jefremova pieej ir palikui dai zmogi gan no padomju disciplin-

rs sabiedrbas, gan no domanas vienkrojumiem, kdi ir izplatti pa zint-n. Gan no liriu domanas (juanas?) tradcijm.

19.3

Iestans pret subjektvo patvau, par objektvs realittes, ts likumu zinanu un rkoanos atbilstoi tiem, t ir laba lieta.

Tau Jefremovam t, iet, tikusi pa daai prsplta=vienkrota, subjekta loma te ir emta drusku par mazu. Un attstbas loma!

19.4

Savukrt jtu un bioloijas loma iet prmrga, kas acmredzot nk no liriu

domanas tradcijm.

Tpat k, iespjams, Inferno teorija, kura skan oti pattiski, bet, iet, liel

mr ir garm. Lai gan - neesmu tuvk ptjis...

19.5

Visa pastvg nopietnba un koncentrtba, nepatika pret asprtbm, stenticga sekoana pareizai dabai u.tml. disciplnai - ts raksturo zinmu attieksmi pret darbu.

Pie tam faktiski - pret vienu darba tipu (vai momentu): izpildtja darbu. Radoais

darbs/darba radoais aspekts/attstbas aspekts daudzjd zi prasa ko citu! Protams, ar tur ir sava krtba - bet ne glui tda.

19.6

Izskats, ka Jefremova utopij dot sabiedrba... nu neteiksim, ka neattsts, - bet

attsts kaut k drzk ekstensvi, jau dots (beidzot ar lielm mokm sasniegts) patiesbas ietvaros/gultn.

Realitt acmredzot bs savdk.

19.7

Jefremova darbam bija diezgan liela nozme, atbrvojoties no padomju domanas

aurbas un dogmtisma.

19.8

Bet - s atbrvoans vl samr agrn stadij.

(Kda tau tolaik ar bija!)

19.9

Tomr, k jau viss interesantajs XX gs. otrs puses un XXI gs. skuma krievu utopijs, tur var atrast o to ar nkotnei.

19.10

Ldzgus Rietumu fantastikas darbus es dieml vispr neprzinu. Lai gan ar tur ir jbt interesantm lietm.

***

P.S.

20.1.

XX gadsimt daudzas civka darbam parasti piemtos pabas arvien vairk

problematizjs, arvien jtamka tapa attstbas/rado momenta loma.

Lai gan glui jauns raoanas veids vl laikam nav izveidojies, joprojm tikai top.

20.2.

Bet vienlaikus XX gadsimts bija proletrisko (pseidoproletrisko) un tamldzgu revolciju laiks, kuras vismaz vrdos orientjs uz izpildtja1 darba2 veicju masu3 interesm4.

Praks gan vienmr kaut k sanca varas un (jauno) varneu intereses...

Un t nav nejauba.

1 (drzk jsaka - p r s v a r izpildtja)

2 (ttad v e c a j , patlaban dominjoaj raoanas veid)

3 (masu ienkana aktv sabiedriskaj darbb, bet liel mr vl nenobriedusi, agrna, - svarga XX gs. iezme)

4 (ne vien eina komunistisk, bet ar, piemram, Hitlera nacionlsocilistisk

revolcija - un, iet, bija ar vl citdas. Atirb no reformisma, revolucion-risms XX gs. biei vien mdza bt liel mr utopisks vai vismaz prk riskanti hipottisks, tlu izejot rpus relajm socilajm interesm.)

21.1.

Starp citu, vismaz Krievij is tas patnjs bija jau pirms XX gadsimta.

Viena no dogmtismu un nebrvbu (tai skait esttisko) veicinom lietm bija

XIX-XX gs. krievu kultras... k lai to saka... prmra saspringana.

Sav patnj veid.

21.2.

Pie

1 - asa pretstata, spriedzes starp Krievijas imprijas atpalicbu un modernizcijas prasbm un starp lietm, kuras prstv s abas puses pa kultr,

2 - zema (skum) visprj izgltbas lmea,

3 - bet izgltotajai sabiedrbas daai esot pieejamm ar nkotnes - Eiropas idejm,

4 - zinma juceka starp modernittes un pirmsmodernittes idejm

(Krievij vl tagad nereti nesaprot, kur moment kritiz modernitti un kapitlismu nkotnes vrd, bet kur - pagtnes vrd, - un tur nereti rodas visdas jocgas himras no pagtnes un nkotnes. Ar krievu komunismam bija das himras iezmes, lai gan pamat tas realitt prstvja pagtni),

5 - vji attsttas pilsonisks sabiedrbas un

6 - liela varas spiediena (jau eizara laik)

-- literatras un mkslas darbinieki (un vispr intelektui, intelience) liel mr (lielk nek parasti mdz bt) uzms apgaismotju un tautas un Krievijas glbju lomu.

21.3.

Rakstnieks, mkslinieks, vispr intelients - t nebija sti profesija, t liel mr

bija misija.

Un, k vlk izrdjs, - par daudz liel mr!

21.4.

No vienas puses, tas viss veicinja ar mekljumus un paldzja radt virkni izcilu kultras vrtbu.

(Ar tdas, kurm ldzgu citiem nav.

Un vispirms es te mintu... metodoloiju!

Altullers, edrovickis u.c.

Stipri par maz novrtta lieta.)

Un inteliencei veikt ar vl citus labus darbus.

21.5.

Bet no otras puses...

Cilvks Maskavij - Krievij jau gadsimtiem ilgi bija nenormli liel mr piederjis valstij, varai, mobilizts, atkargs.

21.6.

Un, lk, tagad intelektuus mobilizja viu misija.

Tas ir normli un pat labi - ja tas notiek indivda mrog!

Bet bar tas laikam ir drzk slikti.

Atirba ir realizcijas mehnismos - garg brvba un varas vai bara mehnismi.

21.7.

Un starp sekm sanca pietiekami daudz negatv.

(Pat nerunjot par terorismu.)

21.8.

Piemram, mkslas jom - prsplti priekstati par mkslas lomu dzv, tai skait morl. Neiecietba (politisk, morl, esttisk) un autoritrisms - jtami virs vidj.

21.9.

Plus saasinti morlie kompleksi paiem intelektuiem.

K pardja vsture, par daudz morles, tas ar nav labi...

Vismaz bar.

21.10.

Un td situcij acmredzot bija prspltas bailes no nepareizas mkslas, kura,

t teikt, nepareizi audzins cilvkus.

21.11.

Un daudzas relatvs patiesbas par to, kdai jbt mkslai, bdamas vl papildus svttas no augstkm vrtbm (un varbt no bailm), tika absolutiztas un

sastindzintas.

21.12.

Protams, oti btiskas ir radikiem vispr piemtos domanas patnbas.

Pagtne un tagadne ir bezgalgi tuma, bet nkotne bezgalgi gaia. Pretinieki ir bezgalgi auni.

(Un nereti ar viltgi, t var izskaidrot visu, ko pats ar savu kokaino domanu nesaprot - vai ko negrib aut saprast masm. Un t var labk kultivt bailes.)

Msu uzvara ness bezgala labumu, zaudjums - bezgala ausmas. Tpc vajag maksimli saspringt - un tik dragt uz prieku (izpildtja darba esence), solis pa labi vai pa kreisi nozm katastrofu...

Nu apmram td gar.

21.13.

Protams, gandrz viss no mint vl pastiprinjs padomju laik, masveida smadzeu regulanai kstot par svargu varas noturanas ldzekli.

22.1.

is tas laikam ir mainjies pdj laika, faistiskaj Krievij.

iet, pie msdienu tehnoloijas lmea vairs nav nepiecieama cilvku masveida

mobilizcija karam vai varas aktvam atbalstam, caurmr pietiek, ja nespirins

pret.

22.2.

Tpc (atirb no vstur pierasts faisma prakses) netiek uzspiesta noteikta

ideoloiska sistma, drzk propagand zinmus noskaojumus, konkrts idejas

varijot pc vajadzbas. (T esmu lasjis.) Ar informcijas monopol tiek pieautas nelielas spraugas. Utt.

22.3.

Un jdom, ka turpina mazinties ar kultras saspringana, vairk

piemrojoties kapitlisma standartiem.

22.4.

Dieml Krievij tas patlaban ir ekistu kapitlisms.

Lubjankas faisms, kuram zinma kultras lomas mazinans vismaz dotaj

situcij var paldzt...

Tai skait paldzt dzt Krieviju karos.

Tas pirmkrt.

22.5.

Un, otrkrt, vai process nevar aiziet par tlu, misijas cilvku daudzumu padarot

prk mazu?

22.6.

Lai cilvku sabiedrba attsttos, misijas cilvki ir vajadzgi.

(Tikai misijai jbt gudrkai, ne tik kokainai un mazk atkargai no bara.)

22.7.

Vl vairk, izdzvoanas un materils labkljbas problmm pamazm zaudjot

asumu, tlk nkotn drzk var izzust (vai mazint savu lomu) taisni profesijas cilvki vrda tradicionlaj nozm.

22.8.

Un vai Krievija tad atkal nebs ast?

(Prk vja Krievija tas ir ar viens no pasaulei bstamkajiem variantiem.)

22.9.

Ttad - vai Lubjankas grupjuma diktatras sekas smagi nesainds ar tlko nkotni?

Cersim, ka n.

14. KO STT KOSMOS?


1.1

Kosmos ir jsta...

(Ko vartu iedomties tdu neparastku un radiklku?)

Kosmos ir jsta... internets!

1.2

Tas ir, ar to saisttas ierces.

Vajag, lai KATRS KVALIFICTS LIETOTJS vartu kosmos strdt.

Pat neizejot no mjas!

Darbam svarga ir tava kvalifikcija, kompetence - un nevis mugas blakuslietas, k tavs apavu fasons vai atraans vieta.

Protams, kas tik viss reizm nav jpacie aiz nabadzbas. Bet...

2.1

Bet ar laiku piekuve arvien paplainsies!

Gan jau, starp citu, radsies ar brvu kosmisko manu parks dadm teleekspedcijm, kurp nu kuram vajadzs.

2.2

(Bet vl tlk perspektv - varbt ar iespjas ikvienam uzkompont savu manti. Vai vismaz modifict, pielgot kdu no publiski pieejamiem modeiem. Vienam paam vai kd klub.)

2.3

Un varbt taps ar SUPERattstta teleskenana un citdas jaukas metodes informcijas ieganai. (Kdas?)

2.4

Bet ja vl realizsies Henriha Atova paredzt tehnoloisk revolcija manu - un daudzu citu lietu - uzbv...

3.1

Un, lk, kosmosa ptniecba un astronautika ar laiku ks laboratoriska.

3.2

Un pat mjas astronautika.

Tmekl atradu vl neizpttu plantu un intereses pc iesku...

3.3

Bet ar parastajos Zemes apstkos tau bs tas pats!

Liela/lielk daa darbu (vai pat vispr procesu?) var kt attlinti!

Sava veida telpas kolektivizcija.

3.4

Protams, par nepiecieamo infrastruktru vl ir jdom.

(Vai jau ir kdas idejas?)

4.1

Kas visvairk traucs teleastronautikai?

Acmredzot tas pats, kas parastajai: lielie attlumi un saldzinoi mazie trumi (pat gaismas trums iznk oti mazs).

4.2

Protams, reizm fantastisko piemumu lmen os rus vartu ar novkt.

Bet mani tagad vairk interes kas cits.

4.3

Kam tas visvairk traucs?

Acmredzot, saretai darbbu dtei. Cilvks tur uz vietas vl var paspt pieemt vajadzgos lmumus, bet cilvkam uz Zemes tas ies ilgi.

(Lai gan ar tdus variantus var aprakstt.)

Vai to var, vismaz daji, novrst?

4.4

Daji var. Kosmos ir jsta programmas.

Jsta tik attsttas manas un kompleksi, lai cilvkam uz Zemes btu jizvlas nevis vienkras manipulcijas, teiksim, pagriezt pa labi vai pa kreisi, - to vars paveikt automtika tur uz vietas -, bet gan veselas programmas un stratijas. Tas bs rados darbs.

Tas ir, kosmos bs jsta oti bagts, ar augstu attsttm lietm piestints internets.

5.1

Vai nu t, vai savdk, bet tomr lietas pakpeniski iet uz to, kam ir jbt: rjie ierobeojumi arvien mazins, un ldzdalbu kd paskum (arvien vairk) nosaka nevis fizisk kltbtne vai citi krmi, bet tiei kompetence. Pati lietas btba!

KATRS KVALIFICTS LIETOTJS...

5.2

Protams, vis pilnb tas (jaunais darba raksturs) realizsies vl ne drz. Tomr labi btu jau tagad redzt t iedgus - pc iespjas vairk un labk.

***

TLK.

6.1

Varianti.

(1) Automtiku lai kosmos (internets?) neprtraukti un pat bez noteikta iepriekdota mra - lai pie gadjuma vartu izmantot.

(2) Lai pakopjos/pareproducjos manas, kuras var pavairoties uz vietas (un/vai varities/evoluciont).

(3) Vai standarta blokus, kuri var grupties mans pc vajadzbas.

(4) Vai kdu... vidi, kas rada manas? (Kdus gabalus vides.) Tad ar pati manas bvana var notikt uz vietas pc attiecga signla, ttad pc vajadzbas.

(5) Ttad programmas var noteikt ne vien ties ptniecbas darbbas, bet ar

priekdarbus, manu bvanu.

(6) Viskonsekventk to realiz Atova ideja.

(7) Vispr cenas pc iespjas lielku visa procesa dau prnest uz turieni. T ir

trk, un tagad nereti ierobeo vairs tikai gaismas trums - signlu raidanai.

Ar sakari tur uz vietas starp manu kompleksa dam iet ar gaismas trumu.

(8) Dadie ptnieciskie kompleksi (dadas vietas) kosmos var pc vajadzbas patstvgi saistties ar sav starp.

(9) Visprinjums: ptnieciskais kosmoss, ptniecisk vide - dinamiska mainrija ptniecbai, izkaista vai pa visu kosmosu.

(10) Neprtraukti ejoa automtisk ptniecba (t pati Atova Atkljumu Mana?), kur cilvks iejaucas tikai interesantkajos momentos.

(11) Vienkrbas labad (k ar emot vr Atova idejas) varam pieemt, ka kosmos rkojas programmas.

6.2

Ttad (ne tik daudz kosmosa ptana ar atsevim manm, cik) ptnieciskais kosmoss: daa interneta, kura atrodas kosmos, ar pastvgi attstoos materilo bzi; tur rkojas programmas, cilvkiem tiei iejaucoties vajadzbas gadjumos. Lietojamas Henriha Atova idejas par dinamiskajm struktrm un atkljumu manm. (Man dotaj model, kds tas ir uz doto momentu, o ideju potencils acmredzot ir izmantots vl nepilngi.)

6.3

Piezmes.

(1) Starp citu, vai var bvt manas no... gaismas, elektromagntisk lauka?

Un no neitrno? (Tai skait - datortehniku.) Vai vismaz ar minimlu smagko/ grtk reguljamo materilu dalbu?

(2) Dadiem komosa reioniem var bt dada piestintba ar ptniecbas manm (vai to prieknoteikumiem), t mains ar vsturiski.

(3) Nereti pirms konkrts (tele)astronautisks ekspedcijas izvles tiek veikts ptnieciskais reiss interneta arhvos...

(4) Vispr informtisks daas patsvars un nozme pieaug, saldzinot ar fizisko.

6.4

Attstba ies uz fizisko ierobeojumu arvien tlku noemanu, lai paliek viengi funkcionlie ierobeojumi, t.i., tie, kas izriet no paa darba btbas. Tau ar funkcionl pasaule attstsies.

7.1

Lai gan kltienes astronautika ar to visu vl nepaliek neiespjama. Vienmr jau var bt kdi pai gadjumi un apstki, kuri prasa tiei fizisko kltbtni.

Vai ar o divu veidu kombinanu.

7.2

Nu tad iedomsimies (dados variantos un situcijs) kua komandu, kura fiziski atrodas stipri dads viets (tai skait var bt ar kltien pie objekta), - kas varbt netrauc pilnvrtgai komunikcijai un sadarbbai.

7.3

Bet varbt attlinti koordinjas ar lietas/ierces.

Un tad iznk t.s. izkaistais kosmosa kuis.

(Pilnb vai daji izkaistais.)

Vispr kpc manai ir obligti visai jbt kop? Vismaz viena daa progresvs tehnikas, iet, tda nav!

7.4

Tlk, mana k atvrta sistma: kuis var piekoordint sev klt, pc vajadzbas, visai dadus un daudzveidgus msu civilizcijas tehniskos resursus.

Vai reizm pat netehniskos.

7.5

Vl tlk. Manas vispr (vai vismaz prsvar) kst par atvrtm sistmm. (Tas ir, ar struktras zi.) Sekas?

7.6

Abstraktk: kosmiskie kui un to komandas k atsevias (dinamiskas?) konfigurcijas ptnieciskaj kosmos/vid... komponentu fizisko lokalizciju neprecizjot, t nav pai svarga (lai gan var pastvt k viena no lietm, kas raksturo doto kui). Ts ir principili atvrtas sistmas.

8.1

Garmejot pieminu otrdo versiju - kad kaut kdu (kdu?) apstku pc no

astronauta tiek prasta nevis vienkra kltbtne...

Bet gan, teiksim, divkra kltbtne, divos eksemplros.

(Varbt to var kaut k ar laika manas paldzbu vai kopjoties, vai ir vl citi varianti?)

8.2

T jau ir ne tik daudz zintnisk, cik abstrakt fantastika.

8.3

Tri matemtiski iedomsimies, ka cilvks pc vajadzbas sadals dads trajektorijs un atkal apvienojas. Teiksim, mk un var pastvgi kopties un reintegrties. Vai atrasties te vien telpas viet, te vienlaikus divs/ vairks.

T ka, ja viam pki vajag to lielo kasti pacelt aiz abiem galiem - nav problmu!

8.4

Vai ar... diskutt paam ar sevi (to gan var ar tagad - bet), izmantojot divas pieredzes, gstamas vienlaicgi uz divm dadm plantm (vai kaut divs dads trenaieru zls) utt.

8.5

Tau, ja ne ar cilvkiem, tad ar manm tamldzgas lietas varbt ir visai relas.

8.6

Kda btu (citdi) klasisk (tipa) mehnika ar kopans un reintegrans iespjm, varbt ikvienam objektam? Vai pat punktam?

Atgrieos pie pamattmas.

9.1

Epizode.

Izcils astronauts, kur kltien pt tlu un oti interesantu plantu sistmu,

uzaicina tevi k perspektvu jaunu specilistu (vai varbt vl studentu) sav komand attlintai ldzdalbai...

9.2

Asistana tai skait asistana kltienes astronautiem - k kosmosa zintu

studentiem parasta lieta.

9.3

Piemram. Kltniekam ir radusies kda problma, teiksim, ptnieciskaj darb.

Tev ir, izmantojot Zemes bibliotku, arhvu utt. fondu (un konsultciju) iespjas,

jsagatavo materili (tai skait referti, prskati), kuri vartu paldzt atrisint o

problmu - vai vismaz saturgi diskutt par to.

N, fondiem vi varbt pat tiktu klt internet pats - tau laika visam vajadzgajam darbam ar tiem viam nepietiek. Bez tam divas galvas nereti ir labk nek viena...

9.4

Vai - vl ticamk - tie lidojuma dalbnieki, kuri atrodas uz Zemes, var operatvi izstrdt nepiecieams jauns kosmisks programmas. Vai ar ts kopgi izstrd kltnieki un attlintie.

9.5

Variants (vienas Atova idejas ietvaros).

Tev ir vrtga ideja, k vi vartu uzlabot savu (jsu) kui. Vi ir piekritis, un tagad js abi kop strdjat pie realizcijas.

9.6

Pdjos punktos (da no tiem) es pa pusei aizmirsu par gaismas trumu, te vl var padomt, vai kdi manis mintie darbi neies prk lni - un k vartu ldzt...

10.1

Epizode (no attlints astronautikas ikdienas).

Tu ej pa ielu un vienlaikus vadi kosmosa kui (tev ir ldzi attiecgais ips). Var

gadties, ka tev paralli jievro divji satiksmes noteikumi: eit uz ielas un

kosmos...

10.2

Epizode. Msu skolas planta...

Dinamisk astronautika jeb stafete.

Ptnieks nomaina ptnieku, (skolnieku) paaudze paaudzi, ptjot o brnumaino plantu, un tiek veikti arvien jauni un jauni atkljumi!

Protams, ka tiek ar pilnveidotas metodes utt.

Pie tam dadiem teleastronautiem, ar skolniekiem, var bt dadi ptniecbas stili.

Kltienes ptniecb realizt stafeti btu daudz grtk.

10.3

Zintnes vsture vienas visprizgltojos skolas ietvaros.

(Tas ir, dots plantas ptniecbas vsture.)

10.4

Reizm ar ptniecbas objektiem mdz ar mainties.

(Starp citu, tas var paldzt paai ptniecbai vai mcbm.)

Ja tas notiek lielkos apmros, tad di procesi ir iesaukti par plantu futbolu.

10.5

Dakrt viens klubs, ptot otra kluba jau izpttu plantu (vai citu kosmisko

objektu) atklj pat diezgan daudz ko jaunu.

10.6

Reizm js, teleastronauti, tmekl pulcjaties konferencs (var teikt ar,

laboratorijas darba sesijs), kur dalties pieredz - un varbt ar kopgi praktiski risint problmas, kas ai brd ir aktulas kdiem no jums tais vai citos objektos.

10.7

Vai kaut ko no visa iepriek mint (vai ko ldzgu) jau tagad var modelt (simult) datorspls?

(ai jom esmu pilngi nekompetents.)

11.1

Skats no otras puses. Lidojoie vi kaut k spji maina savu fasonu, izskatu. Ms tagad pt cita planta (civilizcija)...

Vai vismaz cits ptnieku klubs, kur mod (darba patnbu d vai tpat) ir cita

veida vi.

11.2

Epizode.

Cilvki tlas zvaigznes sistm atrod oti iespaidgu, bet pamiruu ptniecisko kompleksu (kaut kda automtika tomr vl strd). Kas ir noticis, kda tradija?

Nekda: citplantieu teleastronauti, atbilstoi savai bioloijai, vienkri ir

devuies ziemas gu!

12.1

Ldzinjos piemros vienu objektu mdz ptt atsevii ptnieki vai vl samr nelielas grupas. Bet kdas patnbas btu masveida ptniecbai?

(Vai varbt - dadiem ts veidiem un uzdevumiem?)

12.2

Tlk, procesam, kas ir atvrts visiem interneta lietotjiem?

(Pietiekami kompetentiem tau pati kompetence var bt dados lmeos dadiem dalbas veidiem. Teiksim, dot jel kdu padomu varbt vars praktiski ikviens?)

13.1

Kosmos parasti tiekas (fantastik) atsevii dads civilizcijas prstvoi astronauti vai grupas. Bet var tikties ar dadi interneti - vai vl kdas

megakomunikcijas sistmas.

13.2

Variants: dadu pasauu internetu automtisks komunikcijas un pat apgreidi.

Un cilvce (skum var pat vl nezint, ka t jau ir Kontakt)/(par Kontaktu uzzin

internet)...

Bet varbt interneti ir (pai, pagaidm vl bez saimniekiem) jau sagrupjuies

kdos klubos? Teiksim, atkarb no attstbas lmea.

Variants: rpuszemes civilizciju meklana internet.

13.3

Kds vispr vartu bt iespjamo attiecbu un mijiedarbbu spektrs starp dadiem internetiem?

Vai interneti var meklt viens otru kosmos?

(SETI Search for Extra-Terrestrial Internets. Vai Webs, tad SETW.)

13.4

Kdi vl vartu bt jauni, interesanti Kontakta veidi, pateicoties kdm jaunm

tehnoloijm nkotn?

13.5

Iespjams, te pagaidm ir pat lietdergi ne prk atcerties par gaismas trumu. (Un, teiksim, pieemt, ka msu rcb ir teleportcija. Vai vienkri atlikt konkrtu risinjumu meklanu uz vlku laiku.) Jo svargks bs kas cits.

14.1

Kosmiskais brnudrzs: dadu civilizciju brni ar savu internetu paldzbu kopgi

spl un gudro jaunas sples (un ar vienkri iepazstina cits citu ar savm pasaulm, brnbas skatjum).

Tas gan atkal bs grti stenojams, ja ir jievro truma ierobeojums.

Td gadjum varbt paaudu stafete: tu turpini savu vecku vai tlku senu, vai skolotju brnb ieskto?

14.2

Skolnieki papildina citu pasauu skolu programmas.

Bet varbt to dara kda automtika.

Vai automtika (programmas), ko im gadjumam radjui skolnieki.

***

VL TLK.

15.1

Ir daudz fantastisks literatras par cilvkiem (un ne tikai), kuri nokst (visbiek pki) cit dzv (pagtn vai nkotn, parallaj pasaul, kd maisk vai

sples realitt utt., retk ai pa pasaul, tikai cit viet vai lom).

Krievu valod radies pat pas termins popadaec (попаданец) - apmram k

tas, kur trpjies/nokuvis.

Bet vai nav iespjams ar (praktiski tikpat daudzveidgs) literatras paveids par

attlinto lietotju piedzvojumiem?

Tas var iznkt pat vl interesantk - jo attlinti var piedalties ar vairks viets

reiz!

15.2

Kosmos, mikropasaul, kdas zvaigznes vai kda tehnoloisk procesa dzls...

PROTAMS, LAIK...

Un t tlk.

16.1

Kaut pasak!

Tikai tas mums bs jau cita anra ietvaros.

Tau attlinta dalba pasak - vai uzreiz vairks - var iznkt interesanta.

Un k pas pasaks uztvers, teiksim, burvi, kur pirmo reizi vstur dod iespju sazinties ar citm pasakm?

K var mainties dzve pasak, pateicoties tdm sazias iespjm?

16.2

Un vl. Var (fantastik) uztaist retro variantu: kaut kas ldzgs, k ar kosmosu, bet ar jras kuiem un ekspedcijm, jaunu zemju atklanu, zelta raktuvm utt.!

Kd veid? Nu kaut ar burvestbm!

Tlvadmi burinieki un darba rki raktuvm - ar kuriem burvim (vai vienkri teleptam/telekintiim) bs varbt krietni jpasvst, kaut neesot tur klt, - un ierces sarunm ar vietjiem...

16.3

eit svargki bs nevis cloi, pamatojumi, bet gan pai efekti!

Lai gan var jau izdomt ar kdu zintniski fantastisku pamatojumu (vai pat daudzus).

Kpc? Nu teiksim, relkai atmosfrai.

Vai tpc, ka ds pamatojums var dot klt jaunas idejas.

16.4

...Patlaban esmu noguris no gaismas truma, tlk skatu attlintos procesus

vispr, tehniskos jautjumus nekonkretizjot.

16.5

Starp citu, iedomsimies, k burvji-telematroi notur kui, kur iekuvis vtr.

Tele-mehniski (kintiski) - vai ar burvju vrdiem?

Vai ar: tiei mehniskajos procesos gt pieredze koncentrjas jaunradmajos burvju vrdos, un nkamaj reiz var bt jau vieglk?

16.6

Pie viena: iedomsimies tdus senos vai viduslaikus, kuros tomr ir diezgan daudz (mums neierasti daudz) dadu attlintu nodarbbu.

Un var iedomties dadas distances, gan ldz blakusistabai, gan transkontinentls, gan selektvs, piemram, varam trpt gan ne viss, bet das viets Amerik.

16.7

Vai ar dadi cilvki var uz atirgm vietm un iznk katram sava pasaules karte?


17.1

...Telpisk kltbtne tomr ir apgrtinjums (sav zi mkslots un bezjdzgs vismaz skot ar zinmu attstbas stadiju). Var mint paskatties variantu bez

da apgrtinjuma.

Kdas problmas nks viet?

Vai ir kdas analoijas no rels vstures?

17.2

Kds izskattos pc iespjas visprgks modelis pasaulei/civilizcijai ar telpiski

neierobeotas komunikcijas iespju (bet tds, kur darbojas, nevis kur,

piemram, viss ir sajucis vien putr)?

eit vajag abstrahties no gaismas truma, skatt komunikciju vispr, k tdu.

18.1

Laik (ar telp, bet laiks ir interesantks) acmredzot var ne vien attlinti ceot, bet ar attlinti dzvot.

Var mcties un uzaugt btb dados gadsimtos reiz - un t tlk...

18.2

Reiz divos, trijos, nez cikos...

18.3

(Vai kd kategorij, nevis atsevi laik.)

18.4

Var ar - reiz dads diens vai stunds, vai mints... Vispr o jautjumu der

pabdt pa mrogu skalu, izmint dadus variantus.

18.5

Variants: stundas vai lekcijas (pat vien un taj pa dien) ir katra sav pasaul

vai laikmet.

rpusstundu un saviesgie paskumi ar.

19.1

Kultra, kur parasta lieta ir cilvkam vadt vienlaikus vairkas laika manas.

Dadi kvalifikcijas lmei (un veidi) atkarb no t, cik laika manas cilvks reiz spj izmantot un ko visu ar tm ieskt.

19.2

Vai, teiksim, datorspls kas tds ir jau bijis?

19.3

(Bet ja nu var vadt laika manu/hronoprocesu kategoriju?

Acmredzot manas vai procesus ne jau no visas liels pasaules, bet no dots grupas - vai ar kdiem citiem ierobeojumiem.)

19.4

Cik vstures maias (vai vispr laika opercijas - N. Grosti Atvrtais laiks)

reiz js varat veikt vai piedalties tajs?

K tas paldz, kdas var bt paralli veicamu laika operciju priekrocbas,

saldzinot ar piedalanos tikai vien opercij?

19.5

Ja Js esat mans laikabiedrs - tie pai jautjumi, tikai nevis par praktiski veicamm opercijm, bet par to (reiz, paralli veicamo operciju) aprakstanu fantastik (publicjam literatr vai vismaz savos sapos).

19.6

Izkaist laika mana.

19.7

Vispr, emt (skumam) s nodaas idejas par kosmosa kuiem u.c. un piemrot ts laika manm.

20

Var jau bt, ka ms apgsim telpiskumu tiktl, ka nebs vairs nopietnas pretrunas

starp kltieni un attlinto darboanos. Bs telpisko attiecbu regulcijas zintne

un prasme.

(Un pat kaut kas ldzgs ar laik lai gan laiks ir acmredzami saretks nek telpa.)

15. KAMAAS APGANA

UN CITAS JAUKAS LIETAS

1. Kamaas apgana

Pirm kama lda ska.

Tad palaida urkas, bet ts neatgriezs. Tad kaus, tie parasti atgriezs - un nereti ar urku zobos.

Un t tlk... Pienca ar cilvka reize iet kama. Bet, lk, putni joprojm nevar: kas radts lidoanai, tas nemk rpot...

Kamaa - t ir (droi vien bezgalga) telpa, blvi piebzta ar dadiem krmiem... tas ir, labumiem... tas ir, labumiem un krmiem. T ir daudz bagtka par patuko kosmosu, un tur reizm var atrast oti nopietnus resursus.

Bet, k tur pietrkst, t ir vieta, vietu vajag atbrvot un tpc kamaas apgan nkas prvart nopietnas grtbas.

Kur atrodas tuvkie caurumi, pa kuriem var ielst kama, nezinu. Tie mdz bt labi apslpti.

Var gan uztaist jaunus caurumus tehniski - bet tas esot diezgan grti.

(Kurpret jaunas pieejas kosmosam vl vispr nav atrastas.)

Vai kama var aizspraukties ldz citm plantm vai kam tamldzgam - ar to pagaidm nezinu. (Lai gan interesanti, no kurienes nk noststs, ka ldz Leiputrijai esot jizdas caur biezputras kalniem?)

Kama, protams, ir jbt citm civilizcijm, tik bagt viet nevar nebt.

***

TLK.

2. Iespjamie uzdevumi?

2.1

Vispr jau dertu uztaist veselu sriju ar dadm alternatvm (un analoijm) kosmonautikai (astronautikai), no zintniski fantastiskm ldz tri joka pc (k ).

is tas fantastik jau it k ir (zemdens pasaule, mazliet mikropasaule, laiks, datorrealittes) bet kopum diezgan vrgi. Tai skait - pat o dau kosmosu iespjas ir apgtas oti maz mr, fantasti daudz biek atkrtojas nek izdom ko jaunu.

Kosmosa tematika (gan rel, gan fantastisk) ir visai bagta un var dot dm analoijm oti daudz interesantu ideju un tlu.

Bez tam kosmosa apgana ir oti vrienga lieta, un btu interesanti iztloties citas liela mroga kampaas un nozares - gan zintniski fantastisk skatjum, gan joka pc, gan kombint veid.

2.2

Pie viena var iedomties (uzfantazt), kda btu fantastika par kamaas vai

citu jauku realitu apganu. Teiksim... varbt t sks ar drosmgm cerbm par drzu tls/dzis kamaas iekaroanu un pavisam brnumainiem resursiem taj? Bet, kad s cerbas tik drz neattaisnojs, tad ska domint kamaas operas? Un vl varbt relistiski raoanas romni par tuvjs kamaas izmantoanu un ts sekm?

(Starp citu. Vai kama var bt kds, tuvks vai tlks, analogs GPS?)

Kosmisk fantastika izsauca tomr diezgan lielu gargo paclumu, sevii ldz tam sav zi snaudoaj padomju sabiedrb. Dertu kaut k... visprint. Pafantazt par to, kda vl vartu bt fantastika.

2.3

(Protams, o paclumu stipri veicinja tas, ka bija skusies, pie tam diezgan negaidti, rel kosmosa apgana.

Bet, starp citu, vai tagadj msu dzv nav kdi reli sasniegumi un tendences, kuras ir saisttas ar tlm perspektvm? Varbt tdu ir pat diezgan daudz?

Vai ar publika ir tiktl saindta no katastrofisma, ka var viengi leijert ausmas, nevis sapot un domt?)

2.4

Var uzstdt vl vienu uzdevumu, pamat zintniski fantastisku (gan neatsakoties

ar no humoristiskiem risinjumiem).

Kda vartu bt kosmonautika (astronautika) bet radikli, principili savdka?

Kdos veidos kosmosa apgana (vismaz fantastik) vartu stipri atirties no ierastajiem priekstatiem?

Teiksim. Pamatgai kosmosa apganai trauc mazie trumi, lielie attlumi, vajadzgo lietu (resursu, civilizciju, vl k?) izkaistba telp. K to prvart (vismaz fantastik)? K iegt visu to, ko gaidm un savulaik gaidjm no kosmosa, nevis monotoni rpojot pa telpu, bet gan kdos citos ceos?

(Protams ar: kdas jaunas problmas ms varam iegt ldz ar iem jaunajiem ceiem?)

Ja ar neders (tai vai cit veid) relajai kosmosa apganai (bet to ms vl nezinm), tad ders vismaz kosmiskajai fantastikai. Un vispr fantastikai.

3. etrstvu shma

Tas laikam btu Henriha Atova fantastisko ideju attstbas etrstvu shmas (1971) treais stvs (dots idejas attstb).

Pirmais stvs: viens lidojums kosmos, pati iespja lidot.

Otrais: daudzi lidojumi, masveida prakse.

(Te mdz bt jau liel mr cita problemtika nek pirm stva darbos. Nevar teikt, ka otrais stvs pats par sevi btu labks par pirmo, abi labi. Bet otrais dod klt jaunas iespjas - un noteikti ir labk, kad ir divi, nevis tikai viens.)

Treais: tas pats rezultts iegstams bez dotajiem ldzekiem.

Bez lidoanas vai bez lidoanas tradicionl izpratn.

(Bet, ja savdk formuljam skotnjo tmu, tad bez apganas - vai pat bez kosmosa?)

Ceturtais btu: kdos apstkos, pie kdiem nosacjumiem mums atkristu pati vajadzba pc dot rezultta. Ar apstkiem eit acmredzami domta ne jau nve, bet, glui otrdi, attstba.

(iet, radiklkais variants te btu - kad atkristu pati vajadzba pc tm lietm, ko ms gribam dabt no kosmosa?)

Preczk skat.: Генрих Альтов. Краски для фантазии. Pirmpublicjums krjum Фантастика-1971. Internet, piemram, mjaslap: altshuller.ru

Var jau bt, ka visadekvtkais variants btu par lidoanas rezulttu saukt nokanu. Td gadjum treais stvs: k nokt kosmos (tais vai cits viets, vai jebkur viet) bez lidojumiem? Ceturtais: k vartu atkrist vajadzba pc nokanas?

...Jebkur gadjum - k fantastik radikli uzlabot, attstt astronautiku?

4. Piemram, Atova idejas

Henriha Atova zintniski fantastiskie risinjumi no Tre gadu tkstoa (tuvjam kosmosam) un zela un aksiomas (tl kosmosa mrogos) - un vl cits risinjums (tlajam kosmosam) no Akmens Vtru Ostas.

Vimaz otrais no mintajiem risinjumiem skar nevis pau prvietoans veidu, bet

gan citu, ar oti svargu astronautikas aspektu (vai pat divus).

Генрих Альтов. Третье тысячелетие \\ НФ, выпуск 14 (1974), с. 3-52.

Генрих Альтов. Ослик и аксиома \\ Создан для бури, с. 72-100.

Генрих Альтов. Порт Каменных Бурь. \\ Создан для бури, с. 203-228.

Skat. ar: altshuller.ru - Henriha Altullera (Atova) saitu.

5. Daas varbtjas idejas alternatvas prvietoanai kosmos

5.1

emsim pau radiklko - k iet - mri: Kontaktus ar citm civilizcijm.

Kdos apstkos to var bez prvietoans kosmiskaj telp?

(1)

Piemram, ja citas civilizcijas izvietotas (varbt biez sln) tepat uz vietas,

teiksim, nano pasaul (neptu, cik tas ir reli) - vai vl kdos, pagaidm

nezinmos fiziklos apstkos un matrijas forms.

(2)

Vispr, ja ce uz citiem objektiem Visum - vai uz citiem Visumiem, vai pat uz citiem Multiversiem - ved nevis caur lidoanu kosmos, bet caur laboratoriju un

jauniegstamiem fizikliem efektiem.

(Attstt fz - caur pulti, uz kuras var ieslgt vajadzgos efektus vajadzgajiem kontaktiem.)

Visticamk, tdiem, kuri auj td vai cit veid prvart telpu. Tau varbt var pieiet vl no kdas citas puses. Piemram, ar informcijas jomas jdzienu

paldzbu.

(3)

(=1a=2a)

Ja, tlk, varam pat (pilngi vai daji) abstrahties no telpas.

Piemram, var - vismaz formli, vismaz fantzij - iedomties, ka pastv - tepat, paralli msjai - daudz (varbt bezgalgi daudz) citu telpu. Tikai ts oti vji (k neitrno) mijiedarbojas ar msjo un tpc vl nav atkltas...

Piemrs - Strugacku ststs (un nodaa no romna Dienas vidus, XXII gadsimts)

- Dabaszintne garu pasaul (Естествознание в мире духов), tur kontaktt ar dm hipottiskm pasaulm mina telepti (rderi).

(4)

Ja Kontakti ir daudz labk un vairk iespjami, ceojot laik, nevis telp.

(Uzreiz jpiebilst: varbt nevis ceojot, bet veicot kdas citas hronoopercijas.)

(5)

Ja Kontaktiem kltiene nav nepiecieama.

Variantus!

(6)

(=5a)

Ja civilizciju teorija attsts tiktl, ka jaunas civilizcijas pa lielkai daai var izskaitot. Tas gan neatce parasto Kontaktu vajadzbu pilnb - tomr, iet, dod

jaunas iespjas, kuras o vajadzbu var dart ar mazku.

Attstsim skaitoanas ideju tlk!

(7)

Ja citu civilizciju prstvji pai brauc pie mums. Tik liel skait, ka mums nav ne laika, ne lielas vajadzbas meklt vl ko.

is variants ar sliktks ar to, ka iznk prk pasvs. Bet var jau modifict.

Piemram, ms mekljam jaunas civilizcijas un varbt oti intensvi ar jau zinmo civilizciju paldzbu. T teikt, kosmo-socilaj telp.

(8)

Ja labk ir nevis meklt citas civilizcijas, bet gan ts radt. Teiksim, k Aleksandra Poeuka romn Alekseja Aleksejeva kda. (1961, latviski 1963. Tur gan tas iznca nejaui. Preczk sakot, tur radja ne jau tiei pau civilizciju, bet gan fiziklos apstkus, lai t rastos un apsteigtu msjo.)

(9)

(=8a)

Bet varbt dadas citas civilizcijas var kaut k rasties no msjs? Un varbt vajag meklt iekpus (virtulas jaunas civilizcijas)?

Tas gan glui neatce vajadzbu pc Kontaktiem ar pavisam citm civilizcijm.

...Es neesmu sajsm par msu civilizcijas elans ideju. Tau atzstu, ka vismaz fantzij to var izmantot ar kam dergam.

(10)

(=9a)

Bez tam t var nemaz nebt sta elans. Var izdomt variantu, kur viena civilizcija un daudzas civilizcijas btu viens un tas pats.

Teiksim, jauns civilizcijas t ar paliek virtulas, un to var izmantot. Cita civilizcija vienkri k pas darba rems to vai citu jautjumu risinanai.

Var bt virtula rpnca, var bt ar virtula (sub)civilizcija.

Variants: sastopam kosmos (vai citur) vairkas dadas civilizcijas, bet ts izrds viena un t pati.

(11)

(=8b)

Tagad izteikos matemtiskk. Jaunu civilizciju radana k zinmas kustbas, transformcijas kosmo-socilaj telp.

Vai reizm pat vienkri socilaj.

(12)

T k Kontakti, t k n. Superattstta automtisk sistma kosmosa apganai (jeb kosmosa apgana bez kosmonautikas).

Vienkrbas labad emu uzreiz stipri idealiztu variantu: msu civilizcija

nemitgi izlai milzgu masu ltu (prsvar) automtisko ieru, kuras tlk jau

rkojas paas... Vl idealiztk, sava veida neprtrauktu automtisko/program-

mto masu jeb vidi... Kura zinm mr var ar pati sevi raot tlk.

Pati cilvce piesldzas procesam vien svargkajos gadjumos.

(12a)

Ar citiem resursiem (ne Kontaktiem) tas pats: tda vai citda automtika (msu pau vai citu civilizciju laista) nemitgi un, t teikt, industrilos apjomos piegd mums visdadkos jaunos resursus no kosmosa (vai, mazkais, informciju par tiem). Un Zemes civilizcija tos neprtraukti apstrd.

(Un, starp citu, nereti ar informciju pietiek, lai dabtu jaunus resursus, piemram, lai sinteztu jaunus, ldz tam nezinmus materilus.)

Vienkrk formuljot, resursi pie mums nk pai. Skot ar zinmu attstbas lmeni, ms esam kosmisko resursu koncentrcijas atraktors.

(Un to sintzes reaktors).

(13)

(=7a)

Ja pasaule ir iekrtota t (droi vien pie vainas ir augstu attsttas civilizcijas), ka, sasniedzot noteiktu attstbas lmeni, dots civilizcijas pieslgans universlajai kontaktu sistmai (tmeklim?) notiek automtiski.

Acmredzot di tmeki ir vairkos lmeos, kas atbilst klubiem, kuros ir

civilizcijas ar pietiekami tuvu attstbas lmeni (bet varbt vl citiem parametriem).

(XX)

Ja (...) Bs jau vl.

Bet, ja runa iet ne par Kontaktiem ar civilizcijm, bet par kdiem citiem resursiem, tad risinjumu spektrs, iet, var bt vl krietni lielks.

5.2

Un, starp citu, var emt ar abstrakti, apskatot kontaktus k tdus (vai to, kas mums vius dotaj fantzij aizsts), nekavjoties pie pamieniem. Tas ir, skatt tikai pau lidoanu, nevis lidojoos pakljus.

Var bt sava problemtika un savi sieti (tai skait par vriengm kampam un par dzvi lidoanas, tas ir, kontaktu laikmet) pat neatkargi no konkrtajiem

pakljiem, no konkrtajiem civilizciju kontaktans ceiem. Kontakts, un viss.

Iespjamas pat formls (spekulatvs) fantastikas idejas un teorijas par iem jautjumiem, atkargas tikai no kontaktu fakta un kontaktu patnbm (piemram, bieuma vai ieguvumiem, vai...), neatkargi no pamieniem.

(Lai gan, ja fantaztu tikai bezpamienu gar, tad fantastika atkal daudz ko zaudtu.)

Un atcersimies: lidpaklju nav, bet lidot ms tomr varam - pie tam vl brnumaink (no to laiku viedoka, vl fantastiskk) veid!

5.3

Papildjautjums.

K attstt visus etrus stvus visprgai idejai par nokanu (cit pasaul, cit dzv... vai vl kur?) - teiksim, krievu leksik, popadancu anram?

Skot jau, teiksim, ar diezgan mreno un maz fantastisko (t pati pasaule, tas pats laiks) variantu Princis un ubaga zns.

16. KAMAAS UN CITU JAUKO LIETU APGANA:

TELEPORTCIJA

1. Teleportcija

1.1

It k vienkrk iedomjam parasts astronautikas alternatva teleportcija. K parasti iztlo, momentna, bez trajektorijas, un no attluma neatkarga prvietoans uz citu telpas koordinti, uz citu vietu.

1.2

Pieemsim bet kdas ai gadjum var bt problmas?

Gan individulajiem ceojumiem, gan, galvenais, civilizcijai ar du masveida praksi?

(Ar problmm es mdzu saprast jautjumus, ko risint, bet ne obligti nepatikanas.)

1.3.

Kdas iespjas btu individulai/grupu, biedrbu, firmu... vrdu sakot, privtai kosmosa apganai, ja pastvtu vairk vai mazk pieejama teleportcija?

Un vl tda, kura neprasa (vismaz paam prvietoans procesam) grandiozas ierces un lielus ldzekus?

2. Par teleportcijas veidiem fantastik

2.1

Tehniski teleportciju fantastik mdz attlot un saukt dadi.

Nulles preja (viens no abstraktkajiem apzmjumiem), ceoana caur hipertelpu (prtelpu), caur subtelpu (zemtelpu vai apaktelpu), piekto vai vl kdu tur dimensiju, ienirstot ahn (F. Karsaks)...

Taisot telp tuneus/kanlus/portlus (vai lietojot jau gatavus).

Ldzgi var (fantastik) ceot ar laik.

Var objektu (tai skait sevi) prraidt telp.

(Standarta gadjum - ar elektromagntiskajiem viiem, tas gan nebs glui moment, bet tomr ar gaismas trumu ja ne teleportcija, tad reizm var skaitt, ka tuvu tai...)

Viena no tradcijm skatt teleportciju k psihes pabu (parapsiholoija).

Bet reizm to apraksta k maijas paveidu.

Harij Poter ir pat vairki maisks teleportcijas veidi.

2.2

Droi, ka ir iespjami (vismaz fantastik) vl citi veidi.

Varbt var kaut cik apkopot - un tlk papildint ar saviem variantiem!

fantastik sastopamos teleportcijas un tamldzgo lietu veidus un efektus?

2.3

Jau redzam, ka teleportcijai var bt dadi nesji: pati daba - fizika; ts pai objekti; tehnika; psihe; tri fantastiskas lietas, piemram, maija...

Pdj variant reizm viss ir atkargs no filoloijas, tas ir, burvju vrdiem.

Un tad varbt ar filoloiju var uzskatt par teleportcijas nesju.

***

TLK.

3. Teleportcija: dadba

(dadbas ievieana idej)

3.1

Vai teleportcijas var bt dadas pc savm pabm? Kdos veidos, ar ko tiei, un kdas tam var bt sekas?

Pieemsim, ka civilizcijai ir pieejami divi trs konkurjoi teleportcijas veidi, katram no kuriem var bt savas priekrocbas... Tlkie sieti?

(Variants: saldzint atirgus teleportcijas veidus no diviem/vairkiem fantastiskiem ststiem un iedomties tos reiz ieviestus vien pasaul?)

3.2

Nu piemram, ja ir viena teleportcija ar tehnikas paldzbu (vai drgas? vai droas?), otra ar smadzenm, parapsiholoisk (vai apmcba drga? vai grta?). Kura droka, kura preczka, kura labk vadma?

Kurai lielks iespju klsts (vai varbt kurai tiei kda veida iespju vairk)?

Kuru kd jom un kdiem uzdevumiem vairk lieto?

Tlk, kds joms ts abas var asi konkurt? Otrdi, sadarboties, aizgt sasniegumus, kombinties, veidot kdus sinttiskos variantus?

3.3

Vai viss ir nemaings? Vai ar teleportcijas joma attsts (individulie pamieni, prasmes, ldzeki; teorija un principils iespjas; lietoanas masveidgums; pielietojumu sfra; teleportcijas saimniecba kopum; vl kas)?

Vai uzlabojas/mains ts kvalitte (jauda, teiksim, prvietojams masas, attlumi, intensitte; precizitte, droums; blakusefekti - no negatviem uz nekdiem vai uz pozitviem; vl kas)?

Vai teleportcijai pards kdas jaunas, agrk nebijuas iespjas? Vai ir kdi negaidti efekti (fiziskie, psiholoiskie, ekonomiskie utt.)? Vai teleportcijai mdz rasties kdi jauni pielietoanas veidi un jomas?

Vai var iztloties/aprakstt procesu, k tiek atklts jauns teleportcijas pielietojums un tlk varbt ar t sekas, gan indivdam, gan socils?

Vispr, kda var bt teleportcijas vsture? Piemram, ar ko atiras attsttas teleportcijas laikmets no agrns stadijas, kad t nesen skta apgt? Kdi jauni sasniegumi, kdas jaunas problmas?

Vai te var bt kdas analoijas no tehnikas un atseviu ts veidu vstures?

No kultras vstures?

Vai teleportcijas vstur var bt progresa un reakcijas periodi - un kdi, un kpc?

3.4

Vai var bt kdas sackstes teleportcij? Vai vismaz ar ts izmantoanu?

Ir fantastika par maijas skolm, ir par astronautu skolm, retk ar par citm (ir ar par karaskolm, bet kar ir jau apnicis, tas ir stipri prdozts).

Iedomsimies (ja ne publikcijai, tad pau priekam) apmcbu un piedzvojumus teleportcijas skol!

Vai teleportcija (tai skait psihisk) ir vienmr tikai individulai lietoanai?

3.5

Kdus jaunus efektus var iegt, ja apskata koordintu teleportciju? Vai var bt t, ka koordinti, kombinti procesi un masveida procesi dod ko tdu, kas atseviam teleportcijas aktam nemaz nav iespjams? (Un nav iespjams ar darbbm bez teleportcijas.)

3.6

Variants: pastv teleportcijas slieksnis - individuls teleportcijas akts nemaz nenostrd, vajag koordinties vairkiem, tikai tad kaut kas notiks.

(Varbt tpc teleportcija tik ilgi netika atklta.)

Vai varbt tas ir spk tikai daai gadjumu, piemram, atkarb no prvietojams masas.

Vai kas ldzgs laik: teleportciju radoie akti ir jatkrto, jkrj, lai kas notiktu. Varbt reizm pat gadiem.

4. Epizodes: k vartu bt teleportcijas laikmeta skum

4.1

Agrnaj laik, protams, bija protesti pret to, lai teleportcija ieviestos masveid.

Vai tie izrdjs pamatoti?

Es nerunju par acmredzamm gudrbm ka teleportcija ir cilvkam kaitga, tpat k mobilie telefoni vai vl agrk lodu pildspalvas.

Bet k ar, piemram, socilajm sekm?

4.2

Agrnaj laik teleportcijas plaai pieejambai varja trauct ar nauda, tas ir, drdzba.

Dadu firmu ierces gan mdza bt ar visai dadm cenm, un tas ne vienmr bija saistts ar to iespju bagtbu vai droumu.

Bet tad rads oti vienkri, lti un samr droi psihisks teleportcijas pamieni, tlt pc tam - kur tu liksies - ar lts tehnisks teleportcijas ierces. Pc sas un asas piedzvojumu lkmes (oreiz tie bija socilie piedzvojumi, tai skait politiskie) pieejambas jautjums atkrita.

4.3

Dau lolots cerbas atgriezties pie naftas vados lomas ekonomik atkrita vl

agrk. Lai gan vienbrd bija ar tds kuriozs, k teleportcijas ierce ar iekdedzes

dzinju...

Bet, lk, kjminams ierces izdzvoja un reizm tiek lietotas. Nekas dis jau nav, bet...

Lai gan vl biek ierces vada ar telekinzi vai teleportciju!

4.4

Starp citu, daa klientu nemaz neizvljs droks ierces, vii deva priekroku piedzvojumiem...

Jo vairk - pc virknes interesantu gadjumu, kuri, kri literri apstrdti, tika plai popularizti dokumentlajs un mkslas films (k ts sauktu msdienu valod) un dadi izsplti spls.

Kur gan (pai no jaunajiem) negribtu aiz laimga teleportcijas miska atklt lielisku, dzvei dergu plantu (vai pat kdu vl labku platformu)? Vai nejaui nonkt citdi nepieejam kosmisko sazvrnieku midzen un izglbt (pc aptuveniem apriniem) trs galaktikas?

Un vienas otras mega-bagtbas izcelsmes pamat tik tiem bija teleportcijas kdas.

Bet mega-sapu pamat - jo vairk.

Nebaidieties, msu firmas ierces nav prk droas!

Nedros teleportcijas upuru skaits gan nav liels, pai pateicoties atpakagjiena jeb Undo blokam, kur sertificts iercs bija obligts.

4.5

Visprgks jautjums. Kda btu tehnika, tehnikas tips, kur specili vrsts nevis uz drobu u.c., bet uz piedzvojumiem?

Vai uz eksperimentiem, uz (varbt nemitgi) jaunu pieredzi (antistandarts)?

K vartu evoluciont tdu tipu tehnika?

Vai var bt piedzvojumu tehnikas/aprkojuma industrija?

4.6

Vai literatr un mksl var izdomt jaunus piedzvojumu tipus? (Piemrus.)

Vai literatra vartu ietekmt piedzvojumu tehnikas attstbu?

Vai piedzvojumu tehnikas attsttji vartu izdomt jaunus piedzvojumu tipus?

Vai piedzvojumu attstb ir kdas vsturisks likumsakarbas? K mainjuies piedzvojumi un to uztvere dados vstures laikmetos?

Kdi jauna veida piedzvojumi pardjuies pdjos gadu desmitos? Kdi vartu bt pc piecdesmit gadiem, simt gadiem, divsimt?

4.7

Kdi var bt interesanti piedzvojumu veidi bez kariem u.tml. cm, bez slepkavoanm un katastrofm?

(Tas viss jau ir diezgan noriebies - pie tam pastvg orientcija uz lielm nelaimm saaurina msu domanu.)

4.8

Kdu brdi sacents autonomizcijas un komunikcijas tendences teleportcijas tehnikas attstb.

Izgudrot, ieviest un izmantot personls un citas autonoms ierces vai

publisks ierces un tklus?

4.9

(Neesmu ptjis, bet, iet, problma ir rela.

Teiksim, datortehnoloijs - dados veidos. Un praktiski jebkurm lietm, kas ir

darbinmas ar elektrbu, te problmas ir vienveidgkas.

Starp citu, es pats kaut k vairk sliecos uz autonomo ieru pusi. Vai nav t, ka

par tdm dom nepietiekoi, tai skait izgudrotji?

K ir bijis tehnikas vstur? Un kpc?)

4.10

(Vai ar... tie btu drzk psiholoiski iemesli, kuri trauc man uzticties rjm, publiskm iercm un paskumiem?...

Lai gan ar, minot skatties objektvi, iet, ka vismaz pareizj etap tie nav vl pietiekami droi - teiksim, agrk pieejamie dati reizm pazd un nav pietiekami gatavi apkalpot tiei manas intereses, bez prmrga sveu lietu piejaukuma.)

4.11

(Un metodoloiskie apsvrumi, k es tos saprotu, liek domt, ka labkais variants

btu nevis tri autonoma vai tri neautonoma tehnika, bet iespja prslgties no viena uz otru, varit un vadt procesu.

Par ekonomiju nerunsim, ekonomija ir viena lieta, attstba pavisam cita.)

4.12

Beidzot tomr izveidojs stabila mijiedarbba starp abiem attstbas virzieniem.

Pie tam jauninjumi teleportcijas jom biek pardjs vispirms publisko sistmu sfr - bet pc tam diezgan operatvi ieviess ar autonomo ieru sektor.

Tai skait k attiecgas jaunas prasmes un iemaas cilvku smadzens psihiskajai teleportcijai.

Pdj reizm ar apsteidza tehniku, it pai komplicto procesu jom, - jo psihe prasa mazkus kapitlieguldjumus un vairk balsts uz personisko iniciatvu.

5. Turpinm dadoties

5.1

Pieemsim, ka teleportcija ir nevis vispr, bet gan kaut kd veid ierobeota. Kaut vai pc rdiusa, pc attluma, kur var prvietoties. Vai vl kaut k.

Un tas ir atkargs no... No kda parametra, varbt no kaut k ldzga spkam.

Kur var bt atirgs dadiem cilvkiem, iercm vai kombincijm.

Vai pat atkargs no ekonomikas, no kdiem resursiem (degviela?).

5.2

Bet varbt drzk no prta, piemram, no spjas kaut ko pareizi izrint? Nu kaut vai noteikt vajadzgs koordintes. Vai vl kdus procesa parametrus. Vai visdas iespjams pretestbas utt.

Vai risint pretrunas, kdas var rasties dadiem teleportcijas uzdevumiem dados apstkos (jo pai jaunatkltiem/jaunapgtiem ts veidiem vai ldz im

nepazstamiem apstkiem).

5.3

Vai atkargs no iztles spjas, tas fantastik pa druskai jau mdz bt.

K attsts iztle un k ai sakar var attstties teleportcija?

(Vl atcersimies, ka iztlei ir dadi parametri, un varbt tie ir katrs pa savam

dergi teleportcijai.)

Starp citu, kdas patnbas var bt brnu teleportcijai (dados vecumos)?

Vai brniem teleportcij bs kdas priekrocbas?

5.4

Vai atkargs no paiem objektiem, no vides, no telpas...

(Kdas vartu bt dadas telpas pabas, telpisko attiecbu pabas sakar ar teleportciju?)

Vai no visa pa druskai.

Vai no k nepastvga, teiksim, ldzgi k laika apstki (vai te bs savi sinoptii?).

Vai... te no viena, te no cita!

No nez k, un tas ir vl jatifr.

5.5

Vai pieemsim, ka teleportcija nepastv vienmr, ka iespjas pards reizi pa

reizei, mains laik. Pie tam tas var atirties dadiem teleportcijas veidiem un

objektiem. Vai subjektiem...

odien Venra nepieem...

5.6

K attsttos astronautika, pastvot limittm (t vai citdi limittm) iespjm teleportcijai kosmos (kur kosmos, tuvj vai tlaj, ap Zemi, Saules sistm, Galaktik...?) - vai tdm, kuras ar laiku izdodas pamazm paplaint?

K labk izmantot mums (teiksim, ststa varoiem vai civilizcijai taj) pieejams teleportcijas druskas?

5.7

Drusku projicjam uz senlaikiem.

Galeru verdzba, tikai nevis airtjiem, bet telekintiiem un teleporttjiem

(lai gan tur var pastvt ar parastie airtji).

Primitvkais veids: telekintiis kustina airus, varbt daudzus...

Varbt pie tam vi pats atrodas krast. Vai uz cita kua.

Bgana no verdzbas un ts specifika vergiem ar pam spjm.

Vergu sacelans, specifisks jauns iespjas.

Iespja slaicgi pacelties gais un ts lietoana (ne tikai kar). Vl kdi efekti.

Teleportcijas ietekme uz tirdzniecbu, uz laupanu.

Ietekme uz eogrfiskajm zinanm senatn.

Ar uz o zinanu trkumiem (piemram, ja teleportcija mdz bt slaicga un skats ldz ar to prk pavirs, nepietiekos).

6. Bezgalbas

6.1

Otrdi, pieemsim, ka var teleportties/prvietot objektus bezgalgi tlu.

6.2

Vai td veid var prbaudt, teiksim, kdas hipotzes par bezgalbu?

Ekspedcija nezinma tipa bezgalb...

6.3

Vai pa dadu tipu bezgalbm!

Starp citu, kdm?

Tai skait, kda tipa bezgalbas patlaban pastv kosmoloij un fizik, eometrij

un vispr matemtik?

K bezgalbas jdziens attsts, kdas jaunas bezgalbas vartu bt?

6.4

Vai ar teleportcijas paldzbu vartu empriski (vai zinm mr empriski) atklt

jauna tipa bezgalbu? Un k?

6.5

Bezgalbas astronautika (infinitonautika?) un bezgalbu ptniecba k paa un liel mr atirga (bet ar ko tiei?) nautikas nozare.

(Ldz im ts attstanai fantastik traucja teleportcijas trkums, nepiecieamba katr zi rpot pa telpu, pat doms...)

Kdas vispr ir patnbas atkljumu veikanai ar teleportcijas paldzbu?

6.6

Objekti aiz bezgalbas, kurus var sasniegt tikai, apejot bezgalbu. Tlk lai katrs pats izdom, k tas ir. Liel Visuma karte ar vism bezgalbm.

6.7

Bezgalbu izmantoana. Opercijas ar bezgalbm. Bezgalbu inenierija.

Bezgalbu kolonizcija un izmaias dzvesveid.

(K tas ir, k izskats kolonizta bezgalba?)

6.8

Piezme. Man te vl palika zinma pretruna, kad es bezgalbu pieldzinju kaut kam tiei empriski tveramam. Dertu parisint, t var rasties jaunas idejas.

7. Mums ir teleportcija

bet kas notiek ar fantastiku?

7.1

Epizode.

Pki atklj teleportciju (vai, k jau teicu, pat divas). Strauji skas plaa eksperimentana, drz ar masveida lietoana.

Un teleportcija izrds ne tuvu ne tik vienkra, k nez kpc domja agrk.

(Vai tad t ar parasti nenotiek?)

7.2

Bet fantastika reti kad ir gjusi tlk par pliku teleportcijas faktu - un maz ko var

pateikt par ts oti bagto iespju un problmu spektru. T nav par to pat

iedomjusies!

Un tagad... tikpat k visa fantastika par teleportciju moment noveco.

N, ne jau patiesguma zi, to vl vartu prciest. No fantzijas jau nav vienmr jprasa precizitte.

Bet t kst neinteresanta, daudz, daudz nabagka ar idejm (un pat ar piedzvojumiem) nek dzve, daudz mazk fantastiska!

K lidojoais pakljs pret aviciju!

(Vai astronautiku.)

Tur nek nav!

Ko dart?

7.3

Rakstt par kdu citu tmu?

Un tur atkrtot ts paas kdas?

7.4

Vai varbt sks rakstt kdu otrdo fantastiku, par vecm lietm un rpgi izvairoties skart ko jaunu?

Vispr jau fantastiku var izmantot ar k domanas bremzi piemram, ad tad t ir darts politisks interess.

Bet, ja garg kultra kst nabadzgka un mazk fantastiska nek teko dzve, - vai tas kaut kur nav jau bstami?

(Starp citu, pai konservatva, k iet, var bt tiei piedzvojumu literatra.)

7.5

Reizm no m problmm izvairs, sakot (vai domjot) apmram t.

Astronautikas vai teleportcijas (un visu citu lietu) idejisk puse ir tikai priek profesoriem.

Bet fantastika ir literatra (literatra! literatra! literatra! literatra!!). Un to interes (pie tam obligatorisk krt!) tikai visprcilvciskas (eit tas nozm ikvienam tiei raksturgas) problmas. Piemram, k pareizi mlt vai kauties.

Bet viss prjais ir labk gadjum dekorcijas jeb antura, sliktkaj to vajag no fantastikas izmest, bet visus lastjus praudzint.

(No kurienes vii visi em tos savus t i k a i un o b l i g t i, tas man ir

noslpums.

Lai gan es zinu, ka t ir sena tradcija, vismaz no sengrieu... domtja Prokrusta laikiem.)

Ar citm lietm aizrauties nevajag, fantastik vajag mazk fantazt, bet vairk pielgoties masveida nezinanas un nedomanas paradumiem, visvisdai automtikai un kliejm.

Gan jau visu jauno izgudros profesori, un tas nekas, ka ms vius nesapratsim

(bet reizm aiz bailm un stulbuma pat vajsim). stai literatrai gar to nav daas. Bet nestai nav tiesbu pastvt - jo t neatbilst literatras nosaukumam,

defincijai...

Lk, visvisdas katastrofas un zombi, kas saviem upuriem pa (...) sc lauk smadzenes, - t ir cita lieta. Tas ir jau ieviesies gargs kultras komercilaj

praks, un ttad par to rakstt (vai to rdt) jau ir normli... Nav augst literatra,

tau vismaz normla, bet fantazana ir nenormla.

Cilvkam tau vajag nevis izgudrot ko jaunu, bet gan patrt to, ko dod.

(Viens Krievijas ministrs, laikam pat izgltbas ministrs, t reiz atklti pateica.) Inovcijas atnks paas, un, ja pie tam bs upuri, t jau ir parasta lieta, t vienmr ir bijis, t ir tda, ziniet, dzves gudrba...

Tagad ir lielks progress un varbt bs lielki upuri, bet dzves gudrba jau no t nemains.

(Js tau zint, kas ir dzve? Dzve nav ts jauns lietas, ko izgudro profesori, bet gan tas, ko mums dod ik dienas. Tai skait ar zombi, ja jau tos tik biei rda.)

...Un t tlk td gar.

Bet es esmu prk nehumanitrs, lai tam visam tictu.

7.6

Piezme. Vispr jau humanitrie un mrketiskie regultji mdz bt no atirgiem tusiiem un ar nesakritgiem mriem. Tau galvenais saskan - un

noved pie kopga finla.

8. Informcijas problmas?

Bez enertikas?

8.1

Labi, atmetam ierobeojumus, emam uzreiz progresvko un visvarenko variantu. Teleportcija moment un bez riem, visur un jebkur attlum.

Un acmredzot pieejama visiem.

Kdas var bt problmas, pastvot tik varenm iespjm?

8.2

Acmredzot to bs daudz.

T tam droi vien jbt, vienkriem un mazspjgiem procesiem maz problmu, vareniem un saretiem daudz. Un jo vairk, jo lieta ir izplattka un notiek daudzveidgkos apstkos.

8.3

Lai nu kas, bet informcijas problmas acmredzot paliks. Izvlties teleportcijas

mri tau laikam joprojm vajadzs...

Un problemtika pat augs, attstsies. Jau plas izvles d vien, bet gan jau ne tikai.

8.4

Kdas bs informcijas problmas un informcijas tehnoloijas, kuras masveid

apkalpos (reguls, virzs, vads?) teleportcijas procesus - un to sistmas?

8.5

Viena vl samr vienkra problma. Ja pastv masveida teleportcija, tad

k izvairties no sadursmm, kad vairki subjekti ir notmjui uz vienu un to pau galapunktu?

8.6

Bet k teleportties uz objektu, kur pats var teleportties?

8.7

Vl. Kda bs astronautika, ja nekdu enertisko problmu nebs (vai tikpat k nebs)?

Piemram, kad bs prvietoans vispr bez enerijas patria.

(Pagaidm nav svargi, vai un cik tas ir iespjams, - bet gan k tas bs!)

Kdas problmas tad vartu bt galvens?

Kda vartu bt astronautika, kur galvens ir informcijas problmas?

(Ts vai citas. Variantus!)

8.8

Kda btu klasisk mehnika (klasisk tipa mehnika), pastvot teleportcijai?

Vai var iedomties mehniku bez enerijas vai ar minimlu ts lomu? Vai vismaz

tdu, kur ir citas, par eneriju daudz svargkas lietas?

Kda btu mehnika, ja galvenais faktors mehnisku sistmu kustbs btu

informcija?

Un pat materilo punktu kustbs? Tai skait vienkrs?

9. Piezme par punktgo pieeju

9.1

Parasts, piemram, mehnisks kustbas notiek (vai vismaz t ir pieemts apskatt) lokli, diferencili, no punkta uz kaimiu punktu (un, j, no laika momenta uz kaimiu momentu). Tpat notiek ar ietekmes, spku iedarbbas... Viss notiek te uz vietas, no punkta uz blakus punktu.

(Starp citu, kur punkts kuram ir blakus, tas atkargs no dots telpas topoloijas.)

9.2

Bet Aristotea fizik, iet, bija citdi, vismaz attiecb uz kustbas cloiem.

Un ar ms daudzos gadjumos, pai bioloij utt., apskatm dots kustbas/ izmaias atkarbu no plaku sistmu konteksta.

9.3

Ar teleportcij kaut kas ir savdk nek parast kustb, t nav tik iespiesta noteikt viet un piesaistta tdai, t ir kaut k globlka... Un tas nebtu neloiski, pieemt zinmu ts atkarbu no informcijas.

Ja loklajm mijiedarbbm, loklajam kontekstam, tuvkajiem kaimiiem vairs

nav tik lielas nozmes - tad kaut kas tau tomr darbojas, kaut kas tau nosaka to,

kpc ir tiei noteikt kustba?

9.4

Starp citu, bez parasts prvietoans secgi no punkta uz punktu un bez

teleportcijas moment un tiei uz attlo punktu, kdas mehnisks kustbas

ms vl vartu iedomties?

Sackste: kur izdoms vairk dadu kinemtiku? (Un interesantkas.)

9.5.

...Preja zintn, ts pasaules ain, uz loklo pieeju acmredzot bija sav zi

progress.

Kuva vairk brvbas, prstja tik stipri nospiest iepriekdotu principu slogs - ka,

piemram, katrai lietai esot sava dabisk vieta (k bija Aristotea fizik).

Ne velti tagad visums tiek skatts pamat k tuka telpa ar gandrz neierobeotm kustbas iespjm (jatrod tikai vajadzgie spki), kamr agrk, iet, viss bija saorganizts.

9.6

(Vai var pat teikt, atseviais objekts, punkts vai moments kst vairk atbildgs par sevi, neuzveot visu kdiem rjiem principiem?

Un nav glui nejauba, ka zinm mr analoiskas lietas ap to laiku notiek ar sabiedriskajs attiecbs, kapitlismam pakpeniski nomainot rentes formciju, konkrtk, feodlismu... kur visum ar skaitjs katram sava vieta... vieta

iepriekdot un it k nemaing krtb...)

9.7

Jpiezm, ka patiesb, empriski, Visums nav sti tuka telpa.

Un tuka telpa, t tau vispr ir idealizcija.

Bet t ir derga, un klasiskaj fizik t pieder pie vadoajm. Tda, lk, pieeja

pasaulei.

9.8

Tau ir ar zaudjumi pie da tipa brvbas ir grti izmantot (un pat zint) iespjas, ko dod sistmu (un nevis tikai atseviu punktu) pasaule...

Tda abstrakta un lokla brvba drzk atgdina brvbas apganas skumu,

agrno stadiju.

9.9

Teleportcijas jdzien zinmi loklismi tomr ir palikui.

Teiksim, t ir (vai tiek saprasta k) prvietoans uz vienu noteiktu (kaut ar attlintu) punktiu.

K o aurbu (un citas) prvart, vismaz fantzij?

Tas droi vien btu viens no ceiem uz ko jaunu, uz post-teleportciju (post-teleportcijas ideju).

9.10

Piezme.

Lokl determincija, globl determincija...

Bet Vladimira Biblera skattaj perspektv katra lieta (katrs punkts) jaunaj, nkotnes pasaules ain bs causa sui, pats savs clonis (nevis jskata galvenokrt k rjs determincijas objekts).

paba, ko ldzinjs filozofisks mcbas (un ir tad ne tuvu ne visas) mdza attiecint tikai uz pasauli kopum...

Acmredzot katrs objekts pats darbins sevi... bet caur pasauli (caur savu universlo saistbu ar vism citm lietm). Tas (vai kas ldzgs) bs pamats skatjumam uz objektiem, tas bs primrais, t tiks tulkoti ar objektiem

notiekoie procesi (bet nevis no tri rjs determincijas viedoka).

10. Vl par dadbu

10.1

Kdas vartu bt teleportcijas lietoanas patnbas dados telpas mrogos

(teiksim, uz Zemes, starpplantu un starpgalaktiskm distancm, centimetriem un milimetriem, mikro un nano distancs)?

10.2

Teleportcijas lietoana irurij - vai citur medicn.

Piemram, ar telekinzi vai teleportciju tiek aizsttas traucts vai zaudts kustbu iespjas.

Vai vl citas, teiksim, nervu impulsu prraide organism, visur vai kds t das.

Noteikta veida teleportcijas (teleportcijas programmas) kdu hormonu vai enzmu viet.

10.3

Kas notiek, ja teleportcija ir izplatta dzvaj dab?

Individuls vai bara medbas, pastvot teleportcijai, to iespjam taktika utt.

Dzvas btnes, kuras ir spjgas slaicgi prvietoties bezgaisa telp (pateicoties

telekinzei/levitcijai vai teleportcijai).

K ezis, turpinot savu kamolgi adatgo aizsardzbas veidu (funkcionli, bet fiziski tur, ticamk, bs jau kdi citi ldzeki), vartu sargties no telekintiskiem un teleportacionliem (teleportgiem?) uzbrukumiem?

10.4

Futbola sple, kur dalbnieki atrodas dads pasaules mals, bet pa sples

laukum ir tikai vrti un bumba, kuru teleportatvi vai telekintiski prvieto spltji.

Variants: pats sples laukums nav kompakti vien viet, bet ir izkaists pa visu pasauli.

(Pie tam ar vrti var bt daudzi tau var bt ar vieni pai vis pasaul.)

T teikt, globlais futbols.

10.5

Un, iespjams, t ir atvrta sistma, vairk vai mazk. Varbt ik brdi var pievienoties vl kas vai vl kds.

Un, ja t, tad varbt komandu spls bs pat sava politika, teiksim, lai piesaisttu savai komandai vairk dalbnieku/sabiedroto. Futbola un politikas krustojums?

10.6

Nervu impulsu prraide ar (praktiski) bezgalgu trumu? Vai tas ko dos?

10.7

Visprinot: kda btu tehnika un pasaule, kur lielai daai procesu (vai jebkuram pc vlans) nebtu truma ierobeojumu?

10.8

Vl. Pieemsim, ka teleportcija iet pa kdiem vadiem vai kanliem, vai tml.

Kdas tam ir sekas, k td gadjum izskats teleportcijas saimniecba?

10.9

Astronautika ar diviem prvietoans veidiem: parastais veids un teleportcija.

10.10

Pie tam (variants) pdjo kosmos ievie, bvjot attiecgus ceus, kanlus, vadus - tas ir, kosmisko ceu tklu.

(Bet iedomsimies ar otrdo situciju: tagad teleportcija var bt visur, bet citiem, lnajiem (?) prvietoans procesiem ir jbv paas trases, kanli, pai apstki...)

10.11

Analoiski, citos mrogos, nevis mega, bet makro vai mikro.

Materili, kuros daa procesu notiek teleportcijas ce.

Kas kaut ko saprot no m lietm (fizika, mija utt., un tehnika): ko, piemra pc, vartu dot di materili (variantus)? Ja das iespjas rastos, k ts vartu izmantot? Iedomsimies, ka zinms misks vai fizikls sistms varam ieviest

teleportciju pc savas gaumes...

10.12

Kda vartu bt atlikt teleportcija un kur to lieto?

10.13

Kas btu, ja teleportcijas spju/potencilu vartu nodot/prraidt/teleportt...

kdam citam? Un, tlk, uzkrt to kdos akumulatoros?

10.14

Kda vartu bt elektronu... tas ir, dadu lietu kolektivizcija ar teleportcijas paldzbu? Pau teleportciju un to efektu kolektivizcija?

10.15

Vai telp var izplatties kdi teleportcijas vii, lauki? K vispr vartu lietot lauka jdzienu teleportcijas tms fantastik?

11. Beztrajektorisma problmas u.c.

11.1

Teleportcijai nav trajektorijas...

Elementriem aktiem nav, bet komplictiem procesiem tomr ir/var bt.

Ja ms ejam secgi no punkta A uz B, tad uz C, uz D utt. tad o punktu savstarpjais izvietojums telp tau paliek... Ttad ar trajektorija vai vismaz

kaut kas ldzgs.

11.2

Un tomr vai vartu bt ar komplicti procesi bez trajektorijas?

Piemram, A, B, C, D... tiek apmeklti kaut kd zi vienlaicgi?

Vai te btu teleportcija ar taustekiem?

(Un kda btu klasisk mehnika, kur ikvienam punktam ir tausteki?

Vai kur ir dadi punkti/dadas kustbas, ar taustekiem un bez?)

11.3

Ja no punktiem A, B,C, D... vajag ko vienkri savkt, tad t var.

Bet ja nu ir jsavc (vai kdas citas darbbas jveic) secgi (teiksim, ja nko

savkana ir kaut kd veid atkarga no iepriekjs)?

Vai vl pc kdas (varbt saretas, ne vienlnijas) krtbas?

Pc tdas k programmas?

11.4

K visprint un k tlk attstt trajektorijas jdzienu?

Piemram, trajektorijas k lnijas, tas ir, viendimensijas veidojuma, viet, apskatt

kaut ko divs dimensijs... vai N?

Tau tas noteikti nav viengais variants visprinanai.

11.5

Kdas beztrajektoriju kustbas jau tagad tiek apskattas zintn?

K ts var piemrot, prvietojoties cilvkiem, - kaut fantastisk veid?

Dada veida kravm un stjumiem?

Vai zintn ir kdi trajektorijas jdziena visprinjumi?

11.6

Lk, kds epsis vai cita masa ar spju izplatties teleportcijas vai telekinzes

ce. diem procesiem var bt dada jauda, ko mra, piemram, ar prkljuma kvadrtmetriem (hektriem, kvadrtparsekiem, kvadrtmilimetriem) sekund (gad, laikmet)...

(Ar tam var bt varianti: vienlaidus prkljums, retints, pietiekami blvs...)

11.7

Ttad: teleportciju ne vienmr raksturo vienkri nonkana kd punkt... (Tpat telekinzi.

Un ar parasto kustbu!)

11.8

Tlk! Iedomsimies, ka cilvka atraans vieta nozm visu, ko vi var skart, sasniegt (vai ko dotaj moment ir skris) tmekl (vai vl ar kdu sakaru paldzbu).

Variants: tas pats - punkta atraans vietai.

K to vartu aprakstt kustbas, prvietoans, izplatbas un telpas jdzienos?

11.9

Un ja cilvka (dot indivda) skart (apgt, aizemt, ieemt) vieta var paplainties vai k citdi mainties ar atkarb no komunikcijas (ar citiem

tdiem paiem cilvkiem vai vl k)?

Bet k tas vartu bt materilajiem punktiem, teiksim, kd iedomt mehnik?

11.10

Astronautik? Pieemsim, starp dadm kosmisks telpas vietm mdz bt ne tikai uzreiz acmredzam atraans ldzs vai attlinti, - bet ar dadas komunikcijas, kurm ir nozme nonkanai no vienas vietas cit...

11.11

Vai telpu, vietu var tikai patrt, vai ar raot?

12. Manas ar teleportciju,

manas no teleportcijas.

Vismana?

12.1

K tehnik izskats parasto mehnisko (bet varbt ar misko un citu?) mijiedarbbu aizvietoana ar teleportciju?

(Bet kda vispr vartu bt telemija?)

12.2

Vai no atirgajiem teleportcijas veidiem var kop iznkt kaut kas ldzgs manai? Vai pat no viena un t paa teleportcijas tipa procesiem.

Tas ir, sistma, kura sastv no teleportcijas procesiem, k parast mana no detam un to mehniskajm (visbiek) kustbm.

12.3

Vl. Nelokls manas: teleportcija padara manas struktru neatkargu no attlumiem telp - jo procesi man notiek teleportcijas ce.

(Izemot varbt tos attlumus, kurus tiei dikt funkcijas un manas funkcionl

organizcija.)

Tai skait, mana var bt izmtta, izkaista vai pa visu kosmosu - bet lieliski

darboties.

Vai var kaut kd zi ar labk nek parast, kompakt mana?

12.5

(Vl variants: nelokls molekulas - kuras tomr vismaz zinms situcijs darbojas k viens vesels, ldzgi parastajai, kompaktajai molekulai.

Bet kdas jaunas iespjas bs neloklm molekulm un reakcijm, saldzinot ar parastajm?

Kda var bt nelokl mija?

Starp citu, iet, ka relaj msdienu mij dada neloklisma ir... nu vismaz daudz vairk, nek to dom, mcoties miju skol. Bet, protams, vl par maz, `

dertu attstt, vismaz fantzij.)

12.6

Iespjams, te mainsies ar attiecbas starp manm.

Manas vartu tapt, piemram, vieglk savcamas, kombinjamas un prkombinjamas.

12.7

Varbt manu detaas, elementi un apaksistmas taps daudzfunkcionlas, piedalsies reiz dads mans?

Bet, ja te darbojas teleportcijas tipa kustbas, - tad kaut dads mans no

dadm galaktikm?

Un robeas starp atsevim manm var kt nenoteiktas, maingas,

relatvas? Vadmas?

Mana, kas regul citas manas, to struktru...

12.8

Globls manas (vismanas)? Manvide? Manjra?

13. Daudznozmg.

Aktv, pasv, partnerg.

13.1

Kas notiek, ja vienu objektu mina teleportt/viens subjekts mina teleportties vienlaicgi uz dadm vietm?

Variantus!

(Un varbt rezultti var atirties dadiem teleportcijas veidiem?)

13.2

Teleportcija uz ekvivalentm funkcionlajm vietm kds sistms, - bet pati sistma gan var atrasties vienalga kur.

Teiksim, ja trkst kdas skrvtes (es domju, manai), tad dot mana var piesaukt vai jebkuru brvu un dergu, piemrotu skrvti no jebkuras pasaules malas. J, tda nu mums ir tehnika!

Skat. ar punktus par kategorijm.

13.3

Skrvtei t laikam bs pasv teleportcija...

Ttad ir aktv (es prvietojos) un pasv (mani prvieto), un ar citportcija (es

prvietoju, tas ir, teleportju, ko citu) - un... kas vl?

Varbt kds piektais-devtais veids - vai vismaz kdas interesantas kombincijas no iem paiem?

13.4

Pie viena.

Iedomsimies, ka, piemra pc, galda kjas (un ar galda virsa, vispr - detaas)

teleportjas tdos un tdos virzienos - bet pats galds pavisam cit virzien...

Un t tlk td gar!

Nav iespjams?

Bet ja nu tomr? Padomt jau neviens neaizliedz.

Varbt tas ir kaut k... dinamiski, funkcionli, relatvi?...

13.5

Vai astronautik (fantastiskaj) vartu atrast objektus/uzbvt stacijas, kas pievilktu kuus vai citas kravas teleportcijas ce?

13.6

Pastvgi - vai, teiksim, ja kuis ar to ir noskaojies zinm rezonans.

(Pdjo vartu saukt par tdu k partnerbu teleportcij?)

13.7

Otrd astronautika: nebrauc kosmos, lielu dau no vajadzg var pievilkt pie sevis!

Iespjams, ka produktvk bs abu (vairku?) veidu kombinana.

13.8

Bet k ar ptniecbas iespjm?

Joka pc (?): varbt ar attlu var pievilkt sev tuvk! Tas ir, t materilos nesjus.

Te gan jskats, lai pie tam neizkropotu, nezaudtu informciju.

Ststa, kaut kur esot iemcjuies pievilkt klt pat citas plantas zaura smaku pirms tam to ne no kdiem kuiem un ne ar kdiem teleskopiem uztvert nevarja.

13.9

Iedomsimies dzvi, kur teleportcija-pievilkana ir pastvga prakse.

Ar otrd astronautika ar objektu un attlu vai citu datu pievilkanu tuvk Zemei.

14. Attlint, tmeki.

14.1

Kdas jaunas perspektvas dotu iespja vadt paus teleportcijas procesus no attluma?

Un vairkus reiz?

Un masveid, teiksim, caur tmekli?

Dados variantos: kad teleportcija ir retums, kad t ir mreni izplatta, kad viss (jebkas vai gandrz jebkas pc izvles vai ar pats no sevis) var teleportt/ies?

14.2

Pie viena. Varbt pierasto manu viet vispr arvien vairk nks dadi tmeki?

Tai skait ar mini un mikro mrogos.

15. Mobilis in mobile

15.1

Kas notiek, ja mdz (t ir, pieemsim, pastvga prakse) teleportties uz vietm

(piemram, uz iercm), kuras ar paas mdz teleportties?

Parasti jau apskata vien teleportciju uz nekustgu, fikstu (vai, augstkais,

mreni kustgu) objektu - bet tas ir skaidrs vienkrojums.

15.2

Pieemsim, ka ir tdi Visumi (vai pat msu pau Visuma reioni), kuros objekti (vai krietna to daa) var prvietoties teleportcijas ce.

Kdas patnbas var bt astronautikai?

15.3

Analoiski: iedomsimies kuoanu, eogrfiskos atkljumus un kolonizciju jrs (varbt tas ir viens tds pas okens) ar jtami nepastvgu karti.

Locijas un eogrfiskie apraksti okenam, kur salas un daudzi citi objekti mdz

teleportties (regulrk vai neregulrk).

Piemram, k gjputni, sezonli.

Un kdas problmas var rasties, ja karte zibins prk tri?

Pie tam problmas - dadm stadijm: kad o okenu tikko atklj, kad tas ir jau

pa daai kolonizts...

15.4

Mums vajag uz noteiktu vietu (piemram, kosmos vai jr)... Bet, ja objektu konfigurcijas, uz kurm teleportjamies, ir oti maingas - tad var mainties un relativizties ar pats vietas jdziens (un ts parametri, tai skait izmri).

Tai skait, varbt t bs visai sareta analze - kdos gadjumos (un kd mr!) to var uzskatt par to pau doto vietu, bet kdos n.

Piemram, reizm var pietikt, ka dots, mums vajadzgs plantas (gan spontni teleportjas, bet) tomr diezgan regulri atgrieas tai sektor, uz kuru esam nomrjui savu teleportciju. Un tad to var uzskatt par pietiekam mr to pau vietu, uz kuru ceot.

15.5

Bet varbt atgrieans nav glui precza. Un vietai var mainties izmri vai kdi citi parametri.

(Uz kartes ir punkti ar maingiem izmriem?)

Par visiem iem jautjumiem dertu padomt, paptt tuvk. Man jau te ir tikai pirmais uzmetums.

15.6

Teleportcijas procesi/akti objektiem A un B vienam uz otru, vienlaicgi... Tad kur vii galu gal satiksies (ja satiksies)? Uz ko bs teleportjuies?

15.7

Starp citu. Apskatsim, k maingu izmru... ttad piepams bruinieks cns ar

piepamu pi (aur al vai pil?).

Un k piepams kuis brauc uz piepamu plantu vai vl kdu kosmosa vietu, reionu.

16. Piezmes.

16.1

Es te minju aizert dadus domu gjienus, k maint, papildint, attstt teleportcijas un ts pielietojumu idejas.

Informcijas loma teleportcij, vismanu pasaule, pasaule bez truma ierobeojumiem, bez enertikas, ceojumi bezgalbs un bezgalbu iesaistana ikdienas dzv, trajektorijas problmas, jocgais galds, tausteki un tamldzgi,

momentu problmas, ieana uz vienu punktu vai kas vairk, mains ar pai punkti...

(K nu iznca, t iznca. Bet ko vl vartu?)

16.2

Un astronautika - ar teleportciju, tai skait ar dadu (teiksim, tehnisko un psihisko), ar limittu vai oti limittu. Bezgalbu apgana, astronautika bez enertikas, atkarga no informcijas, no uzdevumu risinanas jeb prta spjm, prvietoans uz maingm (t vai citdi) vietm, otrd astronautika (pievelk sev, nevis brauc pai)...

Droi vien ir vl milzgi daudz fantastisko iespju.

Un kas zin, vai kda no tm kd prveidot veid savulaik pat netop realizta.

Vl vsturiski nesen ar pati astronautika bija fantastika...

16.3

Ar dadbas ievieanu idej ir interesanti.

Vai lasot briem nerodas iespaids (man paam rads), ka es tuku vietu skaldu divs das (atrodot vai uztaisot taj kdu problmu, kaut hipottisku) - un ka no t var rasties jauns saturs, kda skum it k nemaz nebija?

Nezinu, k citi, bet es pats par to priecjos. Patk. Gargi resursi.

16.4

Vispr jau mana fragmentr erudcija ir liel mr filozofiska un visprgie jdzieni man diezgan daudz paldz uzdot jautjumus un reizm atrast kaut ko jaunu.

Pa zintn es tik vienkri nevartu, tur vajag zintniskos pamatojumus (teiksim, fizik - fiziklus), un tur man zinanu trkst. Bet fantastik rokas ir brvkas.

16.5

Dieml ne visas aizerts idejas man ir pietiekami attsttas vai pat pietiekami skaidras. Bet varbt tomr noders.

17. Kvantu teleportcija utt.

17.1

Kvantu fizik, cik saprotu, daia neatrodas vien punkt, bet, ar dadu varbtbu, ir ar cits, pat oti tls viets* - tikai vajag t noorganizt situciju/ noorganizties situcijai dab, lai aktualiztos, realiztos tiei varbtba.

Un iznk, piemram, jau labi sen pazstamais tuneefekts, kad daia tiek cauri/pri barjerai, patiesb nemaz neveicot prvietoanos pa telpu, - jo via ai gala punkt sav zi jau bija...

Tas laikam ir tas, ko sauc par kvantu teleportciju.

K to pielietot astronautik (fantastiskaj)?

17.2

* (Preczk laikam pat bs t. Daiu nevar sti atdalt no mijiedarbbm ar citm daim neseparabilitte. Ldz ar to tai ir nevis atraans vieta klasisk nozm, bet gan iespjas uzskriet virs kdai citai daiai, iesaistties reakcij ar to. Un s iespjas ir plai izvietotas telp, ar nelielu varbtbu pat kd kaimiu galaktik.

Nu kaut k t.)

17.3

Piezme.

Daia, kura sav zi jau bija ar cit viet...

Zmgs te ir tas, ka teleportcija var prast citdas pabas paiem objektiem (pat

fundamentls fizikas lmen) vai paai telpai.

Prasa maint msu priekstatus par pasauli vai vismaz par kdm daudz

plakm/dzikm lietm nek is atseviais efekts, teleportcija.

(Citiem vrdiem, par virssistmu lietm.)

Ar radiklm idejm t ir oti biei. Un pat ar parastm idejm gads ne tik reti.

K vartu o principu (tagad jau apzinti) izmantot fantastik?

17.4

Klasiskaj fizik viens, kvantu fizik jau kas savdks... Bet kas vartu bt kd superkvantu fizik - tas ir, vl attsttk, nkotnes fizik?

(Kdas btu iespjas?

Bet vlmes?)

17.5

Starp citu. Vai ldzg veid k kvanti nevar izplatties, piemram, baumas vai vl kas tds?

Tehniski (ar msdienu komunikcijm) nav problma izplatt informciju (tai skait baumas) pa visu pasauli (eit - zemeslodi). Vienkrbas labad varam pieemt, ka tas notiek moment un tik tiem uz vism vietm (t bs zinma idealizcija). Bet aktualizjas baumas tur, kur cilvki ir gatavi ts uztvert (un laist tlk).

17.6

Tas var notikt uzreiz dads viets telp - te, ja es nemaldos, ir atirba no

kvantu mehnikas, un ttad baumas ir progresvkas par kvantiem.

(Lai gan es nezinu, ko saka, teiksim, kvantu lauka teorija.)

17.7

Kda btu pasaule, kur lielai daai procesu (vai jebkuram pc izvles) nebtu truma ierobeojumu pateicoties kvantu teleportcijas tipa efektiem?

Pasaule, kur kvantu teleportcija vai kas tai ldzgs btu universls un vadms kustbas veids?

Iedomsimies, ka mums ir kds operators vai kda pults, ar ko varam aizsniegt un kvantu mehniski regult jebkuru procesu pat jebkur galaktik...

17.8

Tiesa, nav dzirdts, ka daia btu aktuli reiz vairks viets. Un, ja dotaj kvantu situcij mums izdodas ko regult viet A, tad ar to pau ms acmredzot zaudjam iespju obrd ietekmt vietu B... s iespjas dotajam objektam (daiai) pastv atsevii, k alternatvas.

Ldz ar to mums bs jizdara attiecgas izvles un, dabiski, te bs savas problmas.

Ja nu kda vl tlk attstba te var ko maint, nezinu.

17.9

Kdas vispr ir alternatvas tam, lai prvietotos?

18. Par telpu

(pavisam mazliet)

18.1

Galu gal, varbt (vismaz reizm) var kaut k programmt pau telpu, ts

pabas?

Varbt var patrenties, ptot kdu socilo vai datorisko telpu - kuru tau laikam

var kaut k maint - un gt kdas dergas analoijas, idejas ar fizikai (vai ts

iepjamai attstbai)?

Vkt das analoijas no dadm jomm un atklt kdas likumsakarbas?

Un, protams, izmantot to, kas ir jau savkts, izptts, sistematizts un kur secinjumi jau izdarti, likumsakarbas jau ir atkltas, - metodoloij.

18.2

Varbt ir pat kdas formulas, likumsakarbas cilvcei pieejam telpiskuma attstbai?

Telpas idejas un telpisko priekstatu visprgai attstbai, varbt ar dados virzienos?

18.3

Piezme.

Abstraktas matemtisks telpas ievieana iet tri tehnisks pamiens kda uzdevuma (vai uzdevumu tipa) risinanai. Tau ir gadjies, ka t pavada

revolcijas zintn, kuras maina priekstatus par pasauli.

Da no tdiem gadjumiem (tomr ne visos!) ms skam o telpu uzskatt par

relu. Piemram, Einteina izliekt telpa no visprgs relativittes teorijas

(matemtiski t ir Rmana telpa).

Vai, vl agrk, Eiklda telpa, to ms visbiek jau automtiski uzskatm par relu.

Lai gan, piemram, Aristotelis (kuram bija sava visaptveroa un visai kra zintnisk pasaules aina) mums varbt nepiekristu.

18.4

Un jebkura telpa tau ir idealizcija, pa dab jau nav ne idelu punktu, ne taiu. Ir tikai lietas, kuras pietiekami labi (!) var tikt apraksttas ar o ideju jeb modeu paldzbu...

(Tpat k zemeslodi var daos gadjumos, daiem uzdevumiem uzskatt par materilu punktu.)

18.5

iet, ir zinmi kritriji, pc kuriem vienu telpu (telpisko attiecbu modeli) var (lai ar drusku nosacti) uzskatt par relu telpu, kamr cita paliek tri abstrakta (bet tomr zintn noderga).

Un, iet, t bija piemrotba visu dots jomas empriski relo (nevis abstrakto)

objektu kustbas zintniskajai aprakstanai (universlums) - dotaj zintnes attstbas lmen.

Bet varbt tur bija vl kdas citas idejas, sti neatceros.

18.6

Vai telpa vienmr dals punktos/telpiskos elementos?

Varbt var vl k stipri savdk?

(Tai skait saretk?)

Varbt dals gan punktos, tau ne tiei, vien gjien, bet kaut k pastarpinti, caur saretkm procedrm?

18.7

Kdas fantastik jau ir bijuas telpas ar dadm neparastm pabm? Kdi neparasti prvietoans/izplatans utt. veidi?

Kdas interesantas, bet vl ne populras, ne plai pazstamas telpas (telpu tipus)

apskata zintne?

18.8

K vsturiski ir mainjies telpas jdziens matemtik? Un k vl var mainties?

Kas var rasties vl tlk attstb, pc telpas?

18.9

Laiks kaut kur atgdina telpu, bet kaut kur n. Varbt paptt, ar ko tiei tas atiras (mekljot pc iespjas vairk atirbu)?

Pie tam neaprobeojoties ar fizik pau ierastko modeli (Eiklda telpa utt.) un pat ne ar fiziku vispr.

18.10

Vai laiku (priekstatus par laiku) var uzskatt ar par zinmu telpas jdziena attstbas veidu?

Un uz pamata mint prognozt kdu vl tlku attstbu?

Vai citdku?

Vai, analoiski laikam (kur aptver procesus, ne vairs vienkri statiskas lietas),

var dabt vl ko citu it k telpisku?

18.11

Vai kaut kur praktiz saretu procesu aprakstanu ar vairkm/daudzm

matemtiskajm telpm reiz?

Vai var bt kdas konstrukcijas, sistmas no daudzm telpm?

Ja pielieto daudzas telpas, kdas vispr var bt attiecbas starp tm?

18.12

Joka pc. Vai varbt...?

Ar ko atiras gjjs no garmgjja?

Pirmkrt, gjjs iet UZ kaut kurieni (visbiek). Garmgjjs iet garm.

Otrkrt, gjjs iet PA kaut kurieni. Garmgjjs iet garm!

Trekrt?...

Vai to visu var pavrst kaut k konstruktvi un dot kdas fantastisks vai citas idejas?

18.13

Kdi vl var bt telpas prvaranas veidi, izemot teleportciju?

Vai pat vispr izemot prvietoanos?

(Un kas tad - un kpc - ir telpiskum jprvar?)

18.14.

Kpc vispr ir vajadzga prvietoans, kdas mdz bt ts funkcijas?

18.15

Es jau pieminju telpas, kuru punkti ir ar taustekiem, punktus k neironus, punktus, attiecbas starp kuriem atgdina internetu un kuri mains no komunikcijas...

Bet kdus interesantus punktus (kdas visprgs attiecbas starp punktiem telp) vl vartu uzfantazt?

Kdus punktus (punktu veidus) apskata matemtik un vispr zintn?

(Zinu, ka tdi ir, bet neko vairk. Skat., piemram, rakstu Neizsmeamais punkts: С.Г. Смирнов. Неисчерпаемая точка \\ Знание сила, 1982.08.)

Vai var konstatt kdas punkta jdziena attstbas tendences?

18.16

Kdi vl var bt jautjumi un prieklikumi par telpu?

19. Kategorijas

19.1

Lk, kuis (jras kuis), kur teleportjas tikai uz galapunktiem, kuriem ir jras

pabas.

Td gadjum visas jras Visum (vai vismaz, teiksim, Galaktik) im kuim ir viena vienga jra, kur peldt (pie tam reizm teleportjoties, bet tas ir skums,

pasaieri to pat ne vienmr mana).

19.2

Visprinm: taisni t pasaules telpa ir organizta!

T ir aprakstma kategoriztu telpu (vai kategoriztas vides) jdzienos.

Nav svargi (ar retiem izmumiem), kdas ir plantas utt. vai cik tlu ts ir, ja

skats ar teleskopiem. Svarga ir objektu, telpu un msu prvietoans iespju atbilstba zinmai kategorijai, zinmam pabu klstam, zinmiem nosacjumiem...

Ldz ar to ar prvietoans procedras var manmi atirties (un, piemram, vairk atgdint tdu k programmanu).

19.3

Vispr es domju, ka tdai kategoriju pieejai fantastik vartu bt labas perspektvas.

Var, piemram, raidt noteiktas kategorijas signlu, kuru uztvers noteiktas kategorijas Visumi (kaut vai tai pa Evereta daudzvisumu laiktelp) - vai pat noteiktas kategorijas objekti tajos - un nebs vairs jskraida pie katra pa vienam.

19.4

Es te pieminju hipottisks vismanas.

Noteiktas, ierobeotas, kompaktas un stabilas manas viet te ir pilngi (?) pretj situcija, kad viss ir dads, viss mains un prkombinjas.

Manas daas var bt milzgi dads viets telp, detaa var piedalties reiz dads mans. Ar paas globls manas (manjras, vismanas) var bt dadas - pat uz viena un t paa loklo manu vai detau fonda bzes.

Konkrto organizcijas formu nosaka uzdevumi, funkcija - tau ar funkcijas

mains un attsts!

(Un nav teikts, ka tikai vien virzien.)

Kda tad eit vispr bs shematika, kda krtba, kda bs okenisk matemtika?

19.5

Varbt vismanu var skatt k zinmu programmjamu masvu, kur pasaules

telp (vai laiktelp) plivins visdadks funkcijas un materili, un msu uzdevums ir to visu saistt vajadzgajos veidos?

Vismanas k visprgas attiecbas (attiecbu sistmas) starp trim etrm

k a t e g o r i j m telpas, materili, funkcijas, varbt laiki?

Nu vai kaut k uz to pusi...

Iedomsimies, ka mums ir kda pults, caur kuru ms varam ar to visu opert...

19.6

Un kpc gan, teiksim, knibinties ar tiem paiem laika ceojumiem un laika manm pa vienai?

Varbt ms o jomu sapratsim visprgk un dzik, ja tos apskatsim, piemra pc, k attiecbas starp/kombincijas no trs (k man liekas) tipu kategorijm:

- hronoopercijas (tas ir, laika ceojumi un citas, pat vl jaukkas lietas),

- hronoformas (dadi pau laiku un citu hronodu veidi, kuros ceo vai k citdi oper; no to pabm, protams, ir daudz kas atkargs)

- un hronositucijas (kas tas tds, ir kaut cik skaidrs jau pc nosaukuma, gan jau

vlk precizsies)...

Vai te nevartu sankt (ja tiks reli izstrdts) zinms konceptulais aparts, ar kuru apskatt visus (?) iespjamos laika manu (un pat ar tm saistto situciju) tipus?

19.7

(Te gan jsaka, pats hronoopercijas vai hronoformas jdziens man pagaidm ir stipri nenoteikts. Btu jpaanaliz vismaz, teiksim, no kdiem komponentiem ts sastv un ttad kdu var iedomties to klstu - nevis japmierins ar to, kas reizm ieaujas prt. Jpamekl, vai kas hronoopercijas jdzienam atbilstos jau nepastv ar empriski - lai gan prsvar t ir fantastiska lieta. Utt., utt.)

19.8

Kategorijas jdzienu es te lietoju oti nenoteikti, aptuveni. Tau es zinu, ka tds pastv ar matemtik.

Kategorijas pdjos gadu desmitos nomaina kopas k visu matemtisko struktru kopjo pamatu (matemtikas vienotju).

Kategorija - matemtisk - cik sapratu, atiras no kopas ar to, ka tai nav viennozmgi jnorda, juzskaita visi elementi, t btb ir atvrta sistma, - kategorijas objektiem ir tikai jatbilst noteiktm sakarbm (preczk, attlojumiem), ko sauc par morfismiem.

Ir lasts (Igors Akurins), ka t btu labk, piemram, bioloij, kur, piemram, nu sastv esoie atomi tau nemitgi nomains, bet na ar savm pabm paliek.

19.9

(Cik saprotu, izomorfisms - kuram bija liela nozme, attstot veselu nozari, veselu pieeju, kiberntiku - ar ir tds vienkrs morfisms: attlojums viens pret vienu jeb savstarpji viennozmg atbilstba.)

19.10

Vai ir atrasts vl kas jaunks par kategorijm, to nezinu.

Kaut kur gan pazibja vrds bikategorijas (ttad divkategorijas), tau es nezinu,

vai tas ir kas btiski jauns.

19.11

Ar tik trcgm zinanm par kategorijm ar mana ideja, protams, iznk oti nabadzga un aptuvena.

Bet agrk, iet, nebija pat tdas - un varbt tomr noder.

19.12

Un droi vien par kategorili organiztiem procesiem un kosmosiem vl var

padomt (fantastik).

Iespjams, kategorijas un ar tm saisttie jdzieni var dert jaunu un pat oti interesantu ideju radanai (fantastik).

19.13

Bet varbt es lauos atvrts durvs - un tai pa datorik jau sen kas tds ir?

Nezinu. Ja ir, tad acmredzot par maz, lai es par to btu dzirdjis.

20. Post-teleportcija

20.1

Vai var bt kas vl stiprks, vl teleportatvks par teleportciju?

iet, kur nu vl labk: ceotjs vai objekts var prvietoties moment (bez laika patria) un uz jebkuru vajadzgo punktu, tas tau ir idels...

Nu bet tomr?

20.2

Teiksim...

Ja nu var nevis vienkri nokt pie mra, atstjot mjas, - bet gan reiz bt te un tur?

(Visticamk, tas nozm savienojumus telp.

Bet, iet, var bt ar citi varianti.)

Un td veid droi vien var pabt pat reiz vairks viets...

(Kas datora un interneta lietotjam varbt nemaz neiet neparasti.)

Bet kdas problmas var bt, cilvkam un civilizcijai praktizjot tdu ceoanas veidu?

20.3

Vai tas, k divi/vairki punkti ir/nav savienoti, vartu bt atkargs no atskaites sistmas?

Bet k tas ir, k izskats?

20.4

K vartu izvrsti aprakstt astronautikas praksi, kura balsts uz dot tipa post-teleportciju, - un ts sekas?

21. Post-teleportcija (2)

Viena NEskaidra ideja

21.1

Tlk. Ko jaunu vartu gt, ja pieiet otrdi?

Es domju - pieemsim, ka telp (vispr vai vismaz kdos gadjumos, kdos paos apstkos) viss jau ir savienots ar visu?

Un mums vajag nevis izvlties vietu, kur nonkt, bet gan otrdi, noirties no t, kas patlaban nav vajadzgs, - bet viss prjais var palikt?

Ttad - irot telpu/pasauli mra un nemra viets...

(Kda vartu bt mehnika, ja mehnisk kustba notiek pc da principa?)

21.2

Mra un nemra... viets/objektos/(...)/varbt sekvencs, dts, vai scenrijos, stratijs?/(...)

(Citiem vrdiem, ekstraht, izvlties kdu vienu sakarguma veidu no visiem

iespjamajiem vai t?)

Bet varbt kaut kas ldzgs jau pastv teiksim, datorik?

21.3

Ko nozmtu ceot uz scenriju? Acmredzot, apmeklt tos punktus un td krtb, k dotaj scenrij. Un tam var bt sava jga.

Reizm var bt svargk ceot nevis uz noteiktu atseviu punktu, bet gan uz noteiktu scenriju (vai citu organizcijas formu).

Un tad telpa mums var dalties nevis/ne tik daudz punktos jo ar tiem mums daudz nav ko dart bet gan scenrijos.

21.4

Vispr kdas vartu bt teleportcijas/prvietoans nevis uz vienkru (empriski vienkri saprotamu) vietu, bet gan uz kaut ko abstraktu vai saretu?

21.5

Piezme. Ja burtiski viss ir savienots ar visu, tad telpa nav vajadzga, viss jau

tpat ir vien punkt.

Tad varbt savienoans ir kda saretka teiksim, kaut k tomr ierobeota vai relatva, vai hierarhiski organizta, vai mainga laik, vai...?

Nu vai, teiksim, programmta.

21.6

Piezme. Ideja tomr palika nepietiekami skaidra.

22. Post-teleportcija (3)

22.1

Vl. Teleportcija iet bez laika patria? Labi bet vai var iedomties tdus

ceoanas operciju veidus, no kuriem laika jums top vairk nek bija?

(Vienkri ceot laik, tas te vl neldzs - vai ldzs ne visos gadjumos.)

22.2

Vispr, kdos veidos vartu pankt (fantastik), lai jums paliktu nevis mazk, bet gan vairk laika nek bija?

(Bet k to dara dzv? Reizm tau iznk!)

22.3

Varbt nkotn t bs norma, ka cilvkam laika paliek arvien vairk un nevis mazk?

Bet kdas jaunas problmas pie tam vartu rasties?

22.4

Vl kdas domas, k attstt, radikalizt, uzlabot teleportciju (teleportcijas

ideju)?

23. Post-teleportcija (4-5)?

23.1

Iedomsimies, ka ms varam dart fiziskaj telp praktiski visu to, ko varam internet...

23.2

Vai pat ka s lietas ir savstarpji atkargas (vismaz fantzij ms to varam

pieaut) - un ka, vsturiski attstoties msu pau komunikcijas iespjm, attsts

ar msu iespjas opert ar fizisko telpu?

23.3

Vl. Teleportcija, kurai ir darana nevis ar atseviiem punktiem un objektiem, bet ar kopumiem?

Vai var apskatt teleportciju nevis k vienu prvietoanos no viena punkta uz vienu punktu, bet visprgk, k struktras maiu (kdm sistmm, kaut vai Visumam)?

K jau teleportcij - momentnu, bez trajektorijm utt.?

24. Spljamies ar kukainiem.

Prvietoans un sakargums

24.1

Epizode. Civilizcija, kura dzvo simbioz ar kdm pam skudrm, sta

skudrukuus (skudrustacijas) vai pa visu kosmosu. Kur iedzvosies un savairosies, tur vars dzvot ar vii pai.

(Vai var bt tdas skudras vai cita suga, kura spj iedzvoties dads biosfrs?)

24.2

Vl drusku fantastiskk.

Pa pasaulm (pa biosfrm) izkldus skudru populcija kaut kd veid saglab

zinmu iekjo sakargumu un tad sank, ka viena un t pati skudru populcija

tagad dzvo (ja ne viss, tad) vairks biosfrs.

(K dzvo? Cilvki laikam vartu - bet k skudras?)

rjam novrotjam populcija ir izkaista pa dadm vietm Visum bet no

pau skudru viedoka ts dzvo pietiekami kompakti, vien apvid.

Un varbt (par piemru) ziem prceo uz siltku... plantu? Kas no rj novrotja viedoka ir prvietoans lielos attlumos, bet pam skudrm tas ir tepat.

24.3

...Labi, tas t, es vienkri paspljos un, iet, ne prk veiksmgi.

Un tomr grti atturties no t, lai paspltos vl.

24.4

Visprga ideja. Objekts vai grupa, kas it k iras un turpmk iet telp dadi

(piemram, katrs uz savu pusi) bet iekji saglab sakargumu. (Var nejautt, k tas viam iznk.) Tdjdi acmredzot kstot par dzvu savienojumu telp. (Analoiski laik?)

K to var lietot, kdas sekas? Kdas problmas? Kdus sietus un kdas idejas te var izdomt?

Kdi vartu bt atirgi efekta paveidi?

24.5

Ja to vartu plai lietot praks kdas sekas btu astronautikai, kosmosa apganai?

Ceoana neiroties...

25. Post-teleportcija (6)

otra NEskaidr ideja: virtulie ceojumi

25.1

Kaut kda virtula ceoana. Tas man pagaidm vl neskaidrs.

(Ldzg nozm k virtuls daias fizik?

Vai k virtuls realittes datorik?

Vai ar...)

Vai tie btu kdi varbtiskie ceojumi, vesels spektrs [uzreiz], pc tam aktualizjot (padarot skaidri relus) labkos variantus?

25.2

Varbt tas atirtos no vienkri plnoanas ar to, ka virtulceojum var dabt uz vietas gstamo informciju?

Pie tam ar tdu, ko var dot tikai relas darbbas, kaut vai eksperimenti (tas lai btu atirba no vroanas)?

Bet no relceojumiem ar to, ka tur uz vietas nepaliek fiziskas sekas?

Pagaidm nezinu.

25.3

Bet nebtu slikti, ja kaut vai tos paus laika ceojumus vartu veikt, teiksim,

- uzreiz liel daudzum, bet vl ne saistous,

- pie tam tiei ceojumus, nevis tikai plnus vai tikai vienpusjus vrojumus,

- un no tiem pc tam izvlties stos, tik tiem notikuos.

Vai ja btu mana, kurai detaas veiktu nevis pa vienai kustbai (vien reiz), bet

gan veseliem virtuliem masviem...

Un, ja jau nebtu slikti, - tad gan jau agri vai vlu vismaz kaut kas ldzgs atradsies.

25.4

Bet varbt jau ir - kaut kur tai pa datorik?

Vai, teiksim, kdos psihiskos vai kultras procesos?

25.5

Izskats gan, ka virtulo ceojumu ideja nav nepiecieami saistta tiei ar s

nodaas tmu, ar teleportciju.

Bet lai nu paliek.

25.6

Tlk. Pieemsim, ka tdas virtulo darbbu iespjas pastv.

Datu un plnu pasaul jau noteikti pastv. Bet pieemsim, ka ms varam veikt ar dadas (pat visdadks) fiziskas neobligts (nesaistos) lietas, tai skait eksperimentus (pat ar vsturi) u.c.

Iedomsimies, ka mums tdas (pie tam dada veida) iespjas ir! K ts vartu lietot un ko iegt? (Piemrus, variantus!)

25.7

Bet k vispr vartu plak, sistemtiskk, efektvk lietot fantastik

pamienu rezulttus iedomsimies vispirms, pamatojumus meklsim pc tam?

Vai tas ir lietots (ar pankumiem) ar pa zintn?

Bet varbt ir lietots, un ar pankumiem, bet tomr prk maz (un nedroi)?

25.8

Tlk. Pieemsim, ka js pats dzvojat kd patnj, virtul parallaj pasaul.

(Vai to masv?)

K js to (tas ir, neobligtumu?) vartu izmantot tai skait pasaules attstanai?

(Varianti: js pat esat taj dzimis un uzaudzis.)

Vl: k izmantot paam savas virtuls biogrfijas?

26. Post-teleportcija (7):

tre NEskaidr ideja. Vienpusjie ceojumi

26.1

Bet tagad vl abstraktk, varbt Lisa Kerola gar.

Vienpusjs ceojums!

ES tur biju, bet TUR manis nebija?

Es to maku pamu, un man tas ir, bet to maku neviens nav mis, un tas joprojm ir tur uz vietas?

26.2

Nezinu, vai tas ir iespjams (no pirm skata n), BET:

1) k tas ir, kdi btu efekti,

2) k o ideju attstt, pat vl pastiprint?

Lai vai btu jizgudro paradoksla pasaule bet tas var bt to vrts.

26.3

Te dertu nepadoties par agru nedz neiespjambai, nedz iespjm pretrunu mkstint.

Piemram, man formuljum ir viegli atrast risinjumu, ka maks ir palicis tur uz vietas, bet tagad tas ir mans (kaut vai juridiski). Patiesb es t neesmu domjis, td veid pretruna tiktu atrisinta par tru, bez interesantiem efektiem.

(Vai ar es tos eit vienkri neredzju?)

Pretrunu labk btu izturt un pat saasint, kamr vien t dod interesantus efektus.

Un acmredzot, Kerola vrdiem, izdomt tdas aplambas, ar ko saldzinot, vl ir skaidrojo vrdnca!

26.4

Lai gan savs laiks bs ar skaidrojoai vrdncai, manuprt, t ir labk nek visu laiku atstt aplambu tri gais karjamies.

Ar skaidroanu bs vairk ideju.

sk, vajag gan to, gan to.

Es gan neesmu stais cilvks, lai kaut ko tdu izgudrotu. Es varu tikai pa mazam

gabaliam.

26.5

Ne tikai Kerols!

Atovam ir apmram tds fantzijas pamiens: izdomt vai atrast pretrunu atrisint atrast vai izdomt jaunu (varbt sakar ar jau dabto atrisinjumu) utt.

Bez tam (Atova radt) TRIZ metodoloija iesaka pretrunas saasint (nevis mkstint), t var iziet uz fundamentlkm lietm.

26.6

iet, pc pareizjiem TRIZ priekstatiem, pretruna sistm nozm to, ka te dad veid un ar atirgm prasbm darbojas dadas virssistmas.

(Un tas laikam var nozmt sistmas attstbas perspektvas.)

26.7

Bet es eit vienkri piedvju vienu stipri eksotisku variantu, kas var prast garu fantazanu.

27. Piezmes

27.1

iet, jau Hgea dialektik btiskkais un perspektvkais, radokais pretrunu atrisinanas veids ir saistts ar pretstatu sintzi, nevis, teiksim, ar vienas pretjs

puses atmeanu.

Vislabk, ja sintez stiprkos variantus un ttad ja em ldz galam izturtus un attsttus pretstatus.

Tad sanks lielka satura bagtba - un dzika izpratne.

Tas gan nav pats trkais un vieglkais ce - nu j, taisni tpc jau nav...

TRIZ o pieeju izvr konkrtk un attsta tlk - un ar praktiskiem pielietojumiem.

27.2

Jlijs Murakovskis izir (vismaz es par to uzzinju tiei no via darbiem) trs

risinanas ceus: kompromiss, vienas puses atmeana un sintze. Un ar retiem izmumiem kdi tomr var gadties labkais ir treais ce.

Protams, zintn (un dzv) galu gal izirs konkrt rel situcija. Neviena

ideja vai teorija nevar emt un no rpuses nodiktt risinjumu - bet tikai paldzt,

dot saskatt jaunas iespjas.

27.3

(Lai gan rel situcija vl nenozm tikai loklo, t ir jskata pc iespjas plak sistmu kontekst - un attstb.

Un - ai skatjum piedals msu idejas, citdi jau sistmiskumu neuztversi...

Ttad k parasti - nekas nav glui viennozmgi, nekas nav priek nodiktts ldz galam, un nav robeu, pie kurm nepiecieamba domt var garantti izbeigties.)

27.4

Jebkur gadjum, treais (tas ir, sintzes) ce ir perspektvks kopum, stratiski.

27.5

Atkpe.

Pie viena...

Vai ar Marksa,

kur gan vispr - j, vispr... - mdza domt dialektiski,

teorija par revolciju

k risinjumu pretrunai starp raoanas sabiedrisko un piesavinanas,

apganas parcilo raksturu

nebija prsteidzgs atmeanas un lauanas minjums,

- neizturot ldz galam pretstatus un

- nemekljot dzikus un produktvkus sintzes veidus?

27.6

Revolcijas jau toreiz bija mod un varja izlikties k gandrz pasaprotams lielo socilo problmu risinjums... Bez tam viegli ir sajaukt vai nepietiekami izirt

filozofisko revolcijas jdzienu un politisko.

27.7

Nav jau liels brnums: izvrsta dialektisk domana tolaik spra savus gandrz vai pirmos sous...

(Pc tam gan ts attstba, iet, vispr tika piebremzta.)

K, esot Marksa viet, vartu via koncepcijas padart vl dzikas, attsttkas?

Bet ko d gar var veikt odien, pats sav viet?

Atkpes beigas.

27.8

Starp citu, daudz no t, kas skum Henriham Altulleram (es viu biek saucu

par Atovu, skum es viu zinju ar o rakstnieka fantasta vrdu) bija it k tikai

fantzijas pamiens, - tas tlkaj TRIZ attstb pardjs k svarga likumsakarba.

Piemram, Jlija Murakovska Zintnisko priekstatu attstbas teorij. Varbt ar vl kur citur, nezinu.

27.9

Ko tas nozm?

To, ka is pamiens (tai vai cit form) ir konstatts relaj zintnes vstur (uz kuras ptanu balsts teorija). Ka td veid reli mdz attstties zintnes idejas.

o ptjumu rezultt ar pai pamieni top izvrstki, saretki, preczki.

27.10

Jautjums: ja nu tik tlu esam tikui tad kdus jaunus fantzijas pamienus vl var attstt? Man kaut k neticas, ka fantzija var viengi kopt zintni.

27.11

Es sav vienpusjo ceojumu piemr gan nesteidzos pretrunas atrisint.

Mani eit vairk interesja to enercija.

(Un man nav iek vest to procesu tlk. Vismaz pagaidm nav.)

28. Teleptija:

Vadm manas

28.1

Garmejot uzmetu skatu teleptijai.

Pieemsim, ka ir teleptija.

Un pieemsim, ka js varat teleptiski un/vai telekintiski kontrolt, vadt kosmisks stacijas (momentni, apejot telpu, vai ar ar gaismas trumu).

Pirmkursnieks varbt tikai vienu staciju vai divas, treaj kurs jau caurmr kdas astoas...

Kdus sietus, ko interesantu vartu izdomt pie diem nosacjumiem?

28.2

Joka pc. Vesels bars teleptu/telekintiu cns par vienu varenu kosmosa kui - t sauktais kosmiskais futbols. (Starp citu, treniam var nodert. Varbt tie ir studenti?) Maa vinntjs/vinntji var o kui paturt un raidt, kurp paiem vajag.

28.3

Ja cas gait mana ir sabojta - pats vaings. Lai gan, ja mki attlinti

remontt, tad varbt tik traki nav.

Variants: kosmosa kuu attlint remonta sackstes. Pats pc tam o kui lietosi,

un t ne vienmr bs balva.

28.4

Starp citu (nav pats interesantkais, bet kaut kas vismaz ir).

Teleptiskais jeb nekltienes, attlintais pirtisms.

28.5

Vairki pirti reiz cns (attlinti) par vienu objektu.

(Uz jras t nemdz bt ja vien tas nav teleptiskais jras pirtisms.)

Un, protams, var viens uzreiz par vairkiem.

Pirtu kvalifikcijas skala pc t, cik kuus reiz var (sekmgi) laupt.

28.6

Neloklais pirtisms: nevis viens pirts piedals vien atsevi epizod, bet gan daudzi dadi pirti darbojas uzreiz pa visu lauku (teiksim, pa visu jru ar dadiem laupanas objektiem).

To apraksta varbt ar kdm statistiskm dispersijm, bet sti nepateiku.

28.7

Vai var bt ar kdas analoijas ar t saukto datorpirtismu?

28.8

Automtiskais pirtisms - pieemot, ka teleptiski var darboties ar kdas

manas... ak j, te vairs pat nevajag teleptiju, attlinti darboties manas var.

Un automtika (programmas), k atgt nolaupto.

28.9

Tlk, automtiskie prvadjumi un automtiskais pirtisms k manu kauja (un

programmu kauja) vispr bez cilvku piedalans.

Divu pretju programmu (kompleksu) autors cns faktiski pats ar sevi, t

izminot programmas.

28.10

Un vl. Kosmos izminjumiem atkal lai dzvniekus! oreiz apmctus das teletehniks...

29. Teleptija un industrija

29.1

Visbeidzot, padomsim par vrdkopu:

TELEPTISK INDUSTRIJA.

Ko tas vartu nozmt?

(Variantus!)

29.2

Vl. Teleptisk automtika: virkne cilvku raidto domu paas mijiedarbojas un veido visdas sistmas.

29.3

Vl. Ja viena daa no parazintnes stenb btu spk (k eit - teleptija), tad

vartu bt vesela para-inenierija un para-industrija.

(Fantastik, fantastiskaj stenb.)

29.4

Kur, tpat k gadjum ar lidojoo paklju, ldzeki gan bs iedomti, tau funkcijas liel (?) mr relas.

(Galu gal ar relaj stenb.)

30. Teleptija:

reizm ts atgrieas...

30.1

Vl. No tl kosmosa atgrieas pirms gadiem laista doma. (Vai kds plaks apzias fragments, izvilkums.)

Varbt vesela ptniecisk programma.

Tagad bagtinta ar kosmosa ptjumu rezulttiem (varbt t ir vadjusi kdu manu kompleksu).

30.2

Un varbt pat reizm kosmos sastapusies ar citm domm.

30.3

(Es neskru jautjumu par teleptiski raidtas domas substrtu, materilo nesju. pai svargi tas pagaidm nav ja vien ie jautjumi nedos kdas jaunas interesantas idejas klt.)

30.4

Var attstt dadas analoijas ar kuu un astronautu atgrieanos no tl kosmosa (fantastik parasta lieta) - un Einteina efekta jeb dvu paradoksa ietekmi. Pievienojot kdas pai teleptijas jomai raksturgas pabas un efektus.

30.5

Variants - t ir parasta lieta: pie cilvces nemitgi atgrieas sen kosmos laistas domas (vairk vai mazk sen).

Pagaidm nekavsimies pie fiziklajiem pamatojumiem, interesants ir vl kas cits.

30.6

Piemram, k zintnes vsturi ietekm di atlikts attstbas momenti, kad uznirst senu ideju iniciti un patstvgi attstjuies ptjumi.

(Teiksim, no vienas puses, os ptjumus ieskus idejas ir senas. No otras puses, ptjumu attstbas procesu kosmos nav kavjui prestia, finansanas utt.

jautjumi...)

30.7

Laiku parasti iedomjas k vienkru secbu soli pa solim. Patiesb glui tik vienkri nav.

Tad k o momentu attstt? Teiksim, iztloties sistmu/vsturi/laiku, kur oti btiskas ir tls ietekmes, k jau mint atlikt attstba...

30.8

Vl tlk, kur ms varam brvi vrsties pie jebkura pagtnes momenta, lai tas

paldz mums attstb.

30.9

(Bet nkotnes momenta?)

30.10

Un pat raksturot os momentus ar kdiem potenciliem.

(Moments te gan laikam bs vienkrojums, potencils jau pamat nav viss

koncentrts vien laika moment.)

17. GARMEJOT: PAR MAIJU UN FILOLOIJU

1

Es jau minju, ka filoloija var bt maijas un tai skait ar maisks teleportcijas nesjs.

2

Starp citu - k tur bija pareizi jizrun Vingardium leviosa (Harijs Poters) un tamldzgas lietas? Un kas notika, izrunjot nepareizi?...

Tlk. K atrast, pc Jrzemes burvja principa, stos vrdus no sens valodas - bet varbt ar sto gramatiku? jaunatkltm vai jaunradtm lietm? Ar ja tas ir kas pasaul vispr vl nebijis un negaidts? Pat tds, kas pavirza uz prieku, kaut k attsta pau pasauli?

(Pretruna: maija ir tradicionls sabiedrbas jdziens, bet progress n.

Jo interesantk!)

3

K maij var darboties sinonmija un homonmija? Vispr - vrdu daudznozmba? Vai to var ar izmantot?

Idiomas, sakmvrdi un parunas?

Eifmismi (mkstinjumi, piemram, kad nogalint viet saka novkt)? Ekspresv leksika (ar ko vismaz parasti saprot lamu vrdus)? Klepus?

Vai maijai var bt dada stilistika?

(Bet klepum?)

K darbojas bojt telefona vai baumu princips maij?

Vai tam var bt ar kdas pozitvas sekas?

K maiju vartu ietekmt intoncijas?

Piemram, ja burvju vrdus lasa ar izteiksmi, k dzeju? Ar dadm izteiksmm?

Vai maiju (varbt veselos reionos) var ietekmt valodas dialekti?

Teiksim, katra apvidus iedzvotjiem ir drusku dadas (verbls) maijas spjas?

4

Vai ar burvju vrdu valoda tomr kaut k nemains gadsimtu gait?

(Piemram, latu valoda, pat jau bdama mirus valoda, mainjs.)

Kas notiek, ja buras nevis pareiz valod, bet argon?

Kdas patnbas ir brnu vai jaunieu maiskajai leksikai - un ldz ar to pam burvestbm?

(emot vr ar to, ka jauniei mdz bt aktvkie valodas izmaiu radtji.)

Vai pastv tda lieta, k maijas/burvestbu/burvju vrdu tulkojumi? Kdas var bt problmas? Bet ko tie var dot klt, jaunu?

Vai var tulkot burvestbas no viena maijas veida valodas otr?

Kdas priekrocbas ir maijas poliglotam, daudzvalodbniekam?

Un kdas - tam, kur zina ar argonus u.tml., nevis tikai literro, pareizo

valodu?

Varbt maijas valoda var attstties reiz abos virzienos pirmkrt, kt arvien preczka un nianstka bet, otrkrt, dot arvien jaunus aptuvens, nepreczs

maijas veidus un efektus?

5

Vl. Ir noteikti burvju vrdi, formulas, vciski Zauberformel. Bet laikam ir ar Zaubermurmel vai tamldzgi, nenoteikta maiska vervelana, kura tomr ar kaut k darbojas. Interesanti - k?

Burvju formulas, tas ir kaut kas ss. Bet maisks proklamcijas? Maiskie dialogi? Un maiskie romni?

(Starp citu, liels teksts, jo vairk romns, var saturt jaunus jgas lmeus, kdu nav atseviajos teikumos un formuls. Un romns, t jau ir mksla, te nk klt pavisam citi likumi.)

Gadsimtu projekts ar jauna superteksta radanu maij un t alternatvas.

Kdi anri var bt maij, kuru (pagaidm?) nav parastaj run un literatr? Un otrdi, kdus anrus vartu ieviest maij un kpc?

Vai maij var bt hiperteksti? Un saites, linki?

Un sasnes?

6

Kds praktiskais efekts var bt skol raksttiem maiskajiem sacerjumiem?

Bet vienkri maiskajiem atststjumiem? Un dikttiem, ar kdm un bez?

Bet rubrikai Pat domdams neizdomsi kda nemaiskaj pres mdz bt, lai vartu vienkri pasmieties par valodas kdm un jocgiem izteicieniem?

Kda ir humora maisk darbba? Vai var bt humoristisk maija tas ir, vesels maijas stils, nevis vienkri joki ar maijas paldzbu? Maisk ironija?

Vai var bt izteikumi reiz ar zintniski tehnisku un maisku efektu? Bet dubultmaisku? K to izmantot? Bet k eit cnties ar lieku interferenci?

7

Vai var radt jaunu maijas valodu (teiksim, k esperanto)? K to dara, k tas vartu izskatties? Vai tas var izsaukt kdu revolciju maij?

Varbt ir kdas sens sts valodas, k Jrzemes burv, tau nevis viena, bet vairkas? (Kdas sekas?)

Bet tagad tiek atklta?/radta? klt vl viena, kas ir caurmr pat drusku stka nek prjs? (K to nosaka?)

Vai ts vartu atbilst atirgm maijas teorijm un pasaules ainm?

Kdi vartu bt valodas eksperimenti maij?

Vai vl kaut kur, rpus maijas, valodas eksperimenti var bt ar bstami?

8

Zamenhofam esperanto radana prasja daudzus gadus. Tau viss attsts...

Kda btu dzve pasaul, kur jaunas valodas rodas nemitgi, vismaz pa vienai divm dien?

Iedomsimies manu dzvi variant, kad jaunas valodas/maijas valodas radana man ir ikdienia lieta.

Un varbt jaunas, lietai atbilstoas valodas radana ir princip pavisam normls

domanas komponents lai gan praks tas notiek, iet, viengi ja ir jauns

pardbu loks vai jauna pieeja (kas pagaidm vl nav reizi dien)?

(Bet maij augstk attsttajm, radokajm burvestbm?)

9

Kpc izrunti burvju vrdi darbojas, bet uzrakstti n? Un vai tas tiem ir tik

vienkri?

Kdi vl citi burvju vrdu izteiksmes, fikscijas, glabanas veidi vartu bt?

Tai skait ar informcijas tehniku?

Vai var gadties, ka vecie veidi ar laiku top nedergi (k tas izpauas?) un ir jlieto/jizgudro jauni?

Kas notiek, ja funkcijas (teiksim, darbinana un glabana) sajk?

10

Kdas grtbas var rasties no t, ka vienu un to pau valodu var lietot gan maijai, gan parastajai komunikcijai?

11

Tas viss t, uz tru roku, noteikti jau pastv daudz labkas iespjas maiski filoloiskm fantastiskajm idejm.

12

Fantastik (fantzijas anr) dadi akumulatoru tipa amuleti vai citi artefakti visbiek mdz uzkrt maisko eneriju (lai kas tas ar nebtu). Vai nevartu uzkrt ar vrdus?

Vrdu krjums (un operciju krjums ar vrdiem) k burvja vai artefakta spjas raksturojos parametrs.

Magu filoloisks izgltbas problmas.

13.1

Viens variants par maiju. Maija, t ir fizika, kur izdevies kaut ko ierunt (ierakstt?), zinm veid mainot (vai drzk papildinot) ts pabas.

13.2

Vai visprgk humanitri modulta fizika.

13.3

(Vai var vl visprgk modult ne tikai humanitri?)

13.4

- s stundas temats ntrija indoktrinti un to pabas.

13.5

Jaunu objektu un jomu indoktrinana, modulana utt. viens no maijas progresa virzieniem. (Neaizmirssim ar jaunu jomu atklanu vai konstituanu.)

14

Ko jaunu filologs vai filoloijas students vartu ierosint fantastik?

15

Kdas fantastik jau ir bijuas idejas par valodu maij un par valodas maiskm pabm?

16

Bet, analoiski, mzikas?...

Glezniecbas, zmjumu?

Kulinrijas?

K visprint?

(Variantus.)

17

Iedomjamies, ka ldzgi, k mums tikko bija filoloija maisks ir kaut kas, emts uz labu laimi... teiksim vj, pilstas atkritumu saimniecba vai gaismas un nu sples mkoos. Un minm o ideju izvrst, k es to tikko (gan oti

fragmentri) minju dart ar filoloiju.

18

Filoloija pagaidm bez maijas.

Fantastik nereti ir idejas par vienotu (vienu) vispasaules valodu daudzo atsevio valodu viet.

Un pat ne tikai fantastik.

J, t sav zi btu rtk. Tau tad zd lielas gara bagtbas (skot jau ar

izteiksmes veidu daudzveidbu), kas rodas no t, ka ir daudzas un dadas

valodas. Bet tas var negatvi ietekmt pat domanas iespjas.

(Var pat jautt bet vai tagad valodu daudzveidba ir pietiekama?

Jdom, ka n. Pastvgi rodas arvien jaunas valodas, teiksim, profesionls un

dadas specializts...

Bet, ja bs laika mana, valodu klsts augs vl vairk. Gan uz pagtnes, gan nkotnes rina.)

K savienot?

(Dertu izdomt ko pc iespjas radiklku.)

19

Man paam ir vl neskaidra ideja - ka vajadzs prast valodu vispr. Pagaidm

nekonkretizu.

20

Tlk, kdas vl funkcionls pretrunas ir valodu jom un k ts risint?

18. VL PAR DAM FANTASTISKM ASTRONAUTIKM

1. Stari un vii

1.1

Iedomsimies tdu civilizciju/tdu attstbas variantu, kur tiei prraides (vai nu ts skaita par teleportciju, vai n) ir parasts un masveidgi lietots ldzeklis, lai prvietotos/kaut ko prvietotu telp (vismaz lielos attlumos)...

1.2

N, var jau ar mazos attlumos k prstaroja (uz blakus istabu) prezidentu P(tu) kinokomdij Kosmisks bumbas (Spaceballs).

1.3

Un vl mazkos vai pc da principa darbosies ar manas? Galu gal ar ko stari vai lauki ir sliktki par skrvtm vai kdiem virzuiem?

Vai pat par procesiem kd molekulraj lmen?

1.4

Kdas var bt problmas staru transporta gadjum?

Kdi iespjamie attstbas virzieni?

Varbt var gt kdas idejas-analoijas, paptot, kdas problmas ir citiem prraiu veidiem, piemram, radiosakariem? Un kda attstba ais joms ir bijusi un vl gaidma?

Ir tau vesela nozare radiofizika. Ar diezgan biezm mcbu grmatm...

(Vai varbt skumam paskatties kdu enciklopdijas rakstu. Pagaidm neesmu to darjis.)

1.5

K efektvi lietot (efektvi ststa varou dzvei un uzdevumiem - vai efektvi paiem ststiem un jaunu ideju dabanai) prraides viveida pabas?

(Parasti jau mdz domt par ts korpuskulrajm, daiu kustbas tipa, pabm.)

1.6

Kosmosa kuis, kur prvietojas kaut kd zi pc hologrfisk principa.

Teiksim, sadursmes nav pai bstamas, no maza gabalia vienalga iznk viss kuis, un ttad to ir grti izncint.

(K hologramm - viss attls. Tiesa, glui neierobeoti dalt hologrammu, cik sapratu, tomr nevar. Varbt ir kaut kas tds, ko var?)

1.7

Vilnim sadursmes laikam vispr ir mazk fatlas nek ermenim. Vii var bt pat daudzi vienlaikus vien telpas viet un netrauct cits citam.

(Ja frekvences ir pietiekami atirgas.

Un td, sadursmei draudot, viens kuis vienkri maina frekvenci?)

1.8

Bet var ar trauct. Un vispr - ietekmt.

Kdi efekti vartu bt divu kosmosa kuu interferencei? K to lietot?

Un milzum daudzu kuu interferencei?

Kas var rasties, ja divi kui nonk rezonans?

(Variantus.)

Kda btu tehnika/pasaule, kur interferences ir galvenais kustbas veids?

1.9

Hologrfiski bvta mana k tas vartu bt?

1.10

Un ldzgi efekti laik? (Kdi tiei?)

1.11

Kdas patnbas btu auto satiksmei (piemram, pilst), ja automobii btu k vii?

(Variants ar dadm vai mainmm frekvencm, lai ko tas eit ar nenozmtu.)

1.12

Ko pie da veida transportans praksm vartu aprakstt lauku veid, un ko tas var dot?

1.13

Un kda btu satiksme, ja automobii btu k procesi datorvid?

1.14

Pie viena. Bet kdas patnbas btu laika manu satiksmei blvi apdzvot viet?

Varbt, piemram, apdzanas manevra viet btu mazas, loklas vstures izmaias?

Vispr gan jau var bt dadi jautjumi par intensvu satiksmi (un satiksmes pamieniem/noteikumiem) laik.

1.15

Hronofantastik gan parasti aprobeojas ar atseviiem laika ceojumiem/(reti) citm hronoopercijm, tikpat k neapskatot satiksmi.

Sav zi var saprast: lielu dau no laika ceoanas uzdevumiem un sietiem var attstt labk, ja citi netrauc. Bet vai visus?

1.16

Vl variants: kustbu pamatmasa pasaul ir virtula, ts galveno smagumu nes datu pasaule un modei taj un tikai labkie risinjumi top reli.

(Automobia vadanas viet kopuma vadana? Bet kdi te trkumi?)

Tas mains vsturiski - piemram, augot datu apstrdes spjai, kst iespjami arvien labki risinjumi.

1.17

(Tai skait arvien vairk ir tdu, kuri nav tikai lokli organizti.

Tas ir, kuri em vr nevis tikai auro situciju uz vietas, bet gan plau (arvien plaku) sistmu kontekstu...

Ar ko gan ar nevajag prsplt. Pilngi visu saorganizt nav lietdergi - un nav jau ar iespjams.)

1.18

Joka pc. Automobiu kopums k blvs kontinuums, un vada nevis automobius, bet (par tiem ievrojami retks) tuks vietas jeb navtomobius, ldz ar ko ar prj masa kustas k vajag. (Patiesb man pagaidm ir grti iedomties tam jgu taisni automobiu gadjum.)

2. Kosmos un kosmosos

2.1

Kosmosa apgana vrienga lieta?

N, laikam ne glui vienmr.

Multivers mdz bt ar daudzi diezgan nelieli, vienkri un/vai rti Visumii,

apgstami (vismaz pirmaj tuvinjum) bez pai lielm plm.

Daa no tiem tiek lietoti treniiem, gan specilistiem ptniekiem, gan

astronautikas (un kolonizcijas zintu) studentiem, gan pat amatieriem.

Tdi tiek ar tirgoti internet tas ir, informcija par tiem.

2.2

...Starp citu, tas ir liels jautjums vai tiei informcija neks par svargko faktoru kosmosa apgan. (Kpc, kd tiei veid? Variantus!) Varbt pati braukana pa telpu vairs pat nebs galvenais?...

2.3

Tas viss, protams, nenozm, ka rtajos Visumios nav piedzvojumu.

Un ka tur nemdz atgadties ar kas tds, ko pierast kalibra kosmos nemaz nepiedzvo.

2.4

Visos ajos procesos uzkrjas zinma pieredze.

Un top zintne par (ne vairs viena dot kosmosa, bet) kosmosU apganu vispr.

Preczk, par to meklanu un apganu.

2.5

Un vl. Daudzu, daudzu mazo kosmosiu apgana (pa visiem kop tur iznk daudz resursu) var bt laba alternatva vai ar papildinjums vienam lielajam kosmosam.

(Kdas im variantam btu priekrocbas, kdi trkumi?)

2.6

Iedomsimies kosmosus ar dadm pabm. Tlk, to apganas patnbas, varbt ar neparastus piedzvojumus (un neparastus piedzvojumu tipus). Tlk, dadas iespjas (un dadus efektus, rezulttus) os kosmosus kombinjot.

2.7

Bez tam mazie var bt dada mazuma.

Tai skait galda vai kabatas kosmosi.

Tdus var lietot ar virknei laboratorijas darbu kosmonautik.

2.8

Un no tiem droi vien reizm var kaut ko ar bvt. Piemram, iekombint vienu

kosmosu iek otram...

Vai ar tie pai ir kaut k jau sabvjuies.

Ttad kosmisko sekvenu (du, virku) vai tklu - vai citu, vl savdk strukturtu Visumkopu - apgana...

2.9

Starp citu, var atirties dot Visuma rjie un iekjie izmri.

Tas uzskatmi pards t.s. frdmonu hipotz (M. Markovs Моисей Александрович Марков, 1908-1994), kur dotais Visums, pats par sevi liels, var pardties uz ru k elementrdaia.

Un galu gal Visums un mikrodaia ir viens un tas pats! Katr punkt ir jauns Visums, bet msu Visums citam ir punkts!

is modelis ir atvasints no Einteina visprgs relativittes teorijas.

Markovs, cik atceros, teica, ka var bt taisnba tam veika personam, kur

apgalvoja, ka zemeslodes iekien esot cita, daudz lielka lode... Neeiklda telp

tas ir iespjams.

3. Kosmos un kosmosos-II

3.1

Vl. Vai ir iespjams brauciens divos kosmosos reiz?

Labi, ir vai nav iespjams, bet kds tas tomr btu, k tas izskattos?

Divos iluminatoros (vai divos displejos, tas ticamk) tu redzi divas dadas zvaigots debesis? (Vai nezvaigots, varbt tur ir citdi objekti.)

3.2

Tlk, vai tu vari vien kosmos nossties uz kdas plantas, otr turpinot lidot?

Varbt tas ir spk tikai noteiktos gadjumos. Piemram, kuis kopum lido reiz divos kosmosos, bet, izkpjot uz mints plantas, tu pats vairs atrodies tikai vien (sava veida redukcija), kamr neesi atgriezies ku.

3.3

Vai das iespjas vartu paldzt kds krzes situcijs?

Un otrdi, vai te var bt ar tdas ibeles, kdas monoceojum, vientelpas ceojum nemaz negads?

3.4

eit es pieeju ne k fiziis, es nemeklju pagaidm fiziklos pamatojumus. Bet gan k matemtiis, sprieu abstrakti un formli.

Tas nekas, matemtika nereti paldz atklt kdas jaunas iespjas.

3.5

Tlk! Lidojuma gait kosmosu skaits, kuros tu atrodies, mains...

(Tai jbt interesantai videi.

Varbt pat ar savm fu prejm?)

3.6

K datorik vartu attlot viena objekta prvietoanos reiz dads telps?

Kur un kdiem uzdevumiem to lieto?

4. Starp citu

Nanoksenologs specilists jautjumos par kosmosa civilizciju kontaktiem, ietekmm un infiltrcijm nano lmen.

5. Pseidozintu kosmos

5.1

(Tri nezintniskaj anr.)

Kdas var bt problmas un ko dart, ja ezotrii konstatjui, ka msu plantas

astrlis ir pilns ar citu civilizciju ekskarnjumiem (ekskarncijm)?

Kpc vii neiemiesojas sav pasaul, bet gan izmiesojas (atmiesojas?) msj par to pagaidm nav ne jausmas, bet fakts paliek fakts.

Un vai spiritisti var bt droi, kdas civilizcijas gari patiesb dancina viu galdius?

5.2

Ezotriskais Kontakts, ko veic dadu civilizciju spiritisti ar savu galdiu paldzbu.

(Apgrtinjums: jatifr valoda. Pie tam galdia kustbas nav bagtgs informcijas avots/kanls. Vai spiritistiem paldzja lingvisti? Vai galdia viet ar laiku nk kas elastgks, varbt kds epsis ar tam pievienotu datoru?)

5.3

Analoiska veida turpmkie kontakti, diplomtisks sarunas, e-pasts (ezotriskais pasts), datori ar galdiiem utt. Prpratumi starp dadu kultru spiritistiem.

Plus skumi: galdi k prestia prece, firma reklamjas, ststot, kpc ts galdii (vai, vlkos laikos, epi) ir labki par citiem, utt.

Spiritisk sple pie 16 galdiiem, kur prstvtas 9 civilizcijas, citiem vrdiem, spiritisk konference?

5.4

Vl. P. Amnuelam vien stst bija astroloijas apgrieztais uzdevums: zinot likteus, atklt jaunas zvaigznes!

Bet kdus apgrieztos uzdevumus vl var izdomt?

6. Haonautikas problmas

6.1

K vartu izskatties braucieni haos jeb haonautika?

To droi vien var pavrst gan zintnisks, gan nezintnisks fantastikas virzien.

Vai kdu laiku paturt starpstvokl, iegstot robeidejas vai kombintos efektus.

6.2

Varbt haos resursus var nevis/ne vien uziet, bet radt (ar tdus, kuri ldz im zintnei un Visumam vispr nav pazstami)?

6.3

Tlk, ja, teiksim, noteiktu likumu viet ir haotiski...

Tad ar tehnikai ir jbt piemrotai...

Kds btu haonauta skafandrs vai kas tamldzgs - ja haosa iedarbbas, no kurm

tas pasarg, ir ievrojami daudzveidgkas un nenoteiktkas nek kosmos?

Kur vajag lielku varonbu, kosmos vai haos? Vai dados gadjumos dadi?

6.4

Haosa apgana. Ka no t vai cita haosa var rasties krtba, to ms jau zinm.

Bet k tas eit izskattos praktiski, skot jau ar pirmajiem braucieniem haos?

K vartu noritt haosa kolonizana?

Ar ko haosa apgana/kolonizana ir labka par kdas sakrtotas/noteiktas

telpas/pasaules apganu?

6.5

J, t drzk bs nezintnisk fantastika.

Lai gan kas zin, kurp kdreiz var novest ar d veid gtas idejas.

Vai te var bt kdas analoijas ar relo zintni, k tur tiek gal ar dadiem haosiem - un k var tos izmantot?

Vai te var bt analoijas, kuras strds ar otr virzien: fantzija dos ko dergu zintnieka domanai?

6.6

Epizode no kda, iet, nezintniska paveida.

K zinms, haoss var visu maint. Un gads, ka skotnj haonauta viet - ja vi ir bijis neuzmangs - atgrieas, btb, cits cilvks.

Ieskaites uzdevums haonautikas studentiem: atgriezties paam!

Ja izdodas ieskaite, ja n paliec uz otru gadu jau k cits students un mcies par jaunu...

6.7

Ldzgs uzdevums (atceroties Roberta eklija viena ststa beigas): atgriezties tai pa viet/pasaul.

Teiksim, tai pa institt ar to pau mcbu programmu.

6.8

Ja pietiekami biei sank trpjumi garm tad k haonautiem paldz adaptties (jaunaj mcbu iestd vai socium vispr)? Vai im nolkam pastv kdas specilas programmas?

Un otrdi, k du garmtrpjumu pieredzi var izmantot?

J, k redzam, haonautik apmaias studenti mdz bt tri automtiski, darba gait...

6.9

(Starp citu, ar ko atiras tipisks angu un franu vai krievu haoss? Bet tipisks students? K vcieu tradicionl krtbas mlestba ietekm tiem raksturgos haosa tipus? Vai latvieiem haoss ir mainjies vstures gait? Igauiem? Amerikiem? Latamerikiem? Japiem?)

6.10

Haosa veidi pc jomm (fiziskais, mikrosocilais utt.). Analoijas, zinanu un prasmju prnese no vienm jomm uz citm. Visprint haonautika.

6.11

Dadi pushaosi, haosa un krtbas mistrojumi. Saretkas sistmas - piem-

ram, ar latento haosu (vai vairkiem): nospied pogu (trigeri), un iet va...

6.12

Studiju programmas, kur iegst kvalifikciju gan kosmonautik, gan haonautik (un pat visds mistronautiks).

To nkas pielietot praks: kas teica, ka tev bs vienmr jbrauc tr kosmos vai tr haos un ka brauciena laik vides raksturs nemainsies?

6.13

Eksperimenti ar automtiskm haonautiskajm iercm.

Sta haos dadus objektus, bet visvairk - tehniku, un skats, kas atgrieas.

6.14

Datortehnika, dadi prveidojoties haos (haosos), td veid varbt var izmint, ert, spiegot kdas jaunas iespjas, kdas msu tehnikas attstb

ldz im nebija pazstamas.

6.15

Vispr jau objektu izmaias haonautiskajos procesos vartu ar ptt, klasifict utt.

Vai te bs kda invariantu teorija vai vl kas tds?

Es domju, fantastik.

(Bet varbt ar zintn vismaz kaut kas ldzgs jau ir?)

Par haosu var dzejot bet kpc gan nevartu ar skaitot?

Katr zi domt!

6.16

Haosa lietoana tehnik. Dados mrogos, tai skait mikro.

6.17

Haoss var bt relatvs (haoss attiecb pret mums zinmo krtbu).

Un var bt bstams tpc, ka jauc r msu krtbu, vienkri bdams tai sves. (Pats par sevi tas varbt ir krtba, tikai stipri citda.) Ttad drzk vienaldzgs nek sti naidgs.

Un, jo sveks, jo vairk; tuvkie haosi jau vl vartu bt mums ar konkurenti.

Bet galu gal var bt tik haotisks haoss, ka ms viens otru pat neuztveram.

6.18

Epizode (nezintniska).

Cilvki cns ar Haosa briesmoiem (varbt pat dievu rang), cits par citu briesmgkiem. ai c pilnveidojas ar attiecg tehnika (mainrija vai vienkri prasmes, pamieni).

Un reiz - pc kdas pai stipras un dzias iedarbbas - no Haosa dzlm uznirst Nez Kas, bet visi briesmoi pazd (ir tds iespaids, ka vii tiek aprti).

Nez Kas raida kaut kdus signlus, un vislabkajiem specilistiem ar vislielkajm plm beidzot izdodas aptuveni saprast, ko tas saka.

Izrds, vi jaut: kpc js kutint Haosu? Briesmoi, ms atbildam. , js

domjat tos tur... haoplanktonu? lni un drusku izbrnti nosaka Nez Kas un atkal pazd dzls.

6.19

Kds vartu bt, k izskatties haosu duelis?

Vai var bt koalcija ar vienu haosu pret otru? Koalcijas starp haosiem?

K ieplnot pareizu prethaosu dotajam haosam?

Binrais haoss: zinm mr vadma sistma no diviem dadiem haosiem.

Tlk, divlmeu ierce, kuras apakjais lmenis sastv no dadiem haosiem, bet augjais lmenis tos var prslgt un ttad - organizt un vadt o kopumu.

K atirsies haonautika un haosa apgana/kolonizcija, ja tai bs darana ar vairkiem dadiem haosiem, varbt pat reiz?

6.20

Haosa lietoana laika tm.

Vai no haotiskas laika manas (starp citu, kda t bs? vai kdaS?) var rasties krtga?

Kura tad ir labka un ar ko tiei?

Kur un k vartu lietot haotiskus laika ceojumu kopumus?

Ko vartu iegt no ceoanas haotisk (un kd veid haotisk variantus, variantus, variantus!) laik?

7. Sapu kosms

7.1

K apgt un pat kolonizt, un pat attstt sapu pasauli?

Fantastik (skot jau ar pasakm) darbba reizm notiek sapu pasaul.

Brnumain vai reizm ausmg, t ir gaumes lieta, man gaum ir pirmais variants.

7.2

Ko var gribt no sapu pasaules?

Jaukus un pat brnumainus iespaidus un varbt piedzvojumus.

Jaunas un interesantas idejas.

(Ideju attstbas likumi gan stenb no tdm lietm nav atkargi. Tau empriski var bt t, ka pirmo reizi ideja pards sapn. Un sapa konteksts var to veicint.)

Izmantot sapn samazinto obligtumu: t tomr iznk cita realitte, kur var atauties o to, kas parasti nav iespjams, nav pieejams vai netiek atauts, vai ir par drgu, - bet pc tam atgriezties pamata realitt...

Gan jau katrs pats var izdomt vl klt, k d ir vrts padzvot sapos.

7.3

Un ar arvien labk apgt un apdzvot sapu pasauli, plnojot pat vriengas kampaas...

(Vl viens termins: sapu pionieris - tas, kur pirmais apgst, teiksim, jauna veida sapus.)

K vartu - lietojot ar analoijas ar astronautiku - iedomties/aprakstt pirmos

lidojumus, tlks ekspedcijas un iedzvoanos sapu pasaul?

Jaunu, noslpumainu vietu un reionu ptanu, jaunu resursu atklanu? Jaunas

tikans?

7.4

Sapu ceotju (dreamtraveller? Traumreiser?) profesionlo sagatavoanu? Varbt kdus paus tehnikas veidus?

Pieredzes apmaiu, konferences, velttas sapu pasaules apganai?

Apmaias sesijas, kdu laiku un zinm mr padzvojot vienam otra sapu pasaul vai kd ts da?

Programmatiskas pasakas, domtas (vismaz dajai) ievieanai sapu pasaul?

du pasaku reklmas? Konkursus?

7.5

Sapu akadmijas?

Ir bijis - bet diez vai vriengu kampau un kolonizcijas lmen, gan jau vairk par atseviiem ceojumiem un akcijm.

Vismaz t fantastik ir parasti - ilgstoa mans ap atsevim epizodm, neejot tlk.

Nabaga sapu studentiem tad nu ar sank mcties tikai ai pieticgaj lmen.

7.6

...Pie tam jem vr, ka visus sapus saorganizt nedrkst, tas bs kaitgi

veselbai. Vienmr ir jbt lielm brvajm teritorijm, kontrolt var tikai kdu

daiu no sapu pasaules.

Tas ja run par tiem sapiem, kurus redz mieg.

Ar apzintiem sapiem nomod fantzijm vai projektiem iespjas ir daudz lielkas. Tomr pilngi saorganizt pilngi visu ar eit nav lietdergi no radoo iespju viedoka.

Tiesa, pastv ar rado organizcija, k metodoloij, tas vairs nav tas pats.

7.7

Atirb no parastajm, teiksim, fizisk kosmosa, pasaulm, sapu pasaule nekad nav un pat nedrkst bt apgta pilnb - un vienmr var bt piedzvojumi ar brvajm teritorijm.

(Kurs pie tam, k jau kosmos, vartu bt ar savi iedzvotji un pat veselas civilizcijas. Kas reizm var pardties, sapos vai k savdk.)

7.8

Lai gan varbt, ka pastv ar tdas pat kosmisks (parast kosmosa) pasaules.

Un pat atsevias plantas vai citas platformas.

7.9

Papildjautjums. Vai kdam objektam vartu bt ar tdas telpisks pabas, ka vienmr paliek pri brvas teritorijas?

Tas ir, fiziskaj kosmos. Kaut vai eogrfisk tipa vai it k plantas tipa objektam. Bet varbt daiai vai Visumam.

Es domju, vismaz fantastik.

7.10

Sapu kosmam ir vl daas patnbas.

T izplatbai (un varbt pat likumiem) nav stu fizisko ierobeojumu.

K teicis Hraklts,

Pa kdu ceu neej, dvseles robeas neuziesi, tik dzi tai ir logoss... Dvselei ir logoss, kas pats pieaug... Cilvks nakt pats sev iededz gaismu.

No cilvka dvseles atvasintajai sapu pasaulei zinm mr bs tas pats.

T bs, vismaz princip, izteikti atvrta sistma.

7.11

Tlk, sapu pasaule ir katram sava, individula.

Gan jdom, ka, pastvot un attstoties sapu astronautikas un sapu kosma apganas praksei, taps ar diezgan daudz iespju dadiem radoiem kon-taktiem, aizguvumiem, transfriem.

7.12

Sapu pasaule atiras ar to, ka t liel mr (lai gan ne glui pilnb) tiek tevis radta.

(Pie tam radtais un apgtais te var nesakrist.)

Td te, starp citu, vartu bt kdas nelineras attiecbas starp subjektu un

objektu, starp tevi un tavu sapu kosmosu.

7.13

Var bt ar fantastika par procesu, k sapu pasaules sasniegumi ievieas relaj dzv.

Ne vien tu vari pakpeniski apgt sapu kosmosu. Bet ar, piemram, tavs iedomtais draugs no sapu pasaules (neprecizu, no kdas, miega vai nomoda) var skt uzmangi apgt relo pasauli, mcties taj dzvot.

Neizsldzot variantu t tau ir fantastika! viam agri vai vlu kt pavisam relam. Galu gal, t ir mcanas lieta, vai ne?

Dzvot cit realitt, vairks pc krtas, vairks uzreiz...

7.14

Pieemsim, ka reizm var bt gairedzgi sapi.

Tau ar nomoda realitt var izdomt daudz ko tdu (tai skait, par sapiem), kas pa sapu pasaul neienk prt.

K s iespjas vartu savienot?

7.15

Piezme.

Iedomsimies nevis kdu kosmosu no mums jau kaut cik zinmajiem bet gan pau piedzvojumu kosmosu!

Kdm pabm btu jbt kosmosam, kur pai orientts, piemrots tiei piedzvojumiem?

(Varianti: fiziskajam kosmosam vai patvagam...)

8. Starp citu (2)

Bet ja nu ms apgstam kdu patnju mikrokosmu - vai tur k izmintjus laids vrusus?

Vai varbt baktrijas. Preczk, laikam to populcijas. Ja dotajam kosmam nav

prk liela rezistence, tad populcija izdzvos un sasniegs mri.

9. Krtj otrdiskoana

Var pamint iztloties savdkas grtbas nek mums zinmaj kosmosa apgan.

Piemram, tiei otrdas. Trauc tas, ka attlumi ir prk mazi (tas varbt nozm grtbas preczi trpt?), trumi par lieliem, bet resursu un/vai civilizciju ir prk daudz...

10. Matematizcija

10.1

Matemtisk jeb abstrakt visprint kosmonautika dadu iespjamo kosmu matemtiskie modei un matemtiski visprintas opercijas tajos.

Datoreksperimenti ar kosmu modeiem. Kosmu un kosmonautiku projektana.

10.2

Te var bt gan (abstrakts) ceoanas, gan, piemram, kolonizcijas tipa opercijas, gan daudz kas cits.

10.3

Iespjams, ka virkne kolonizcijas tipa matemtisko modeu ievrojami atirsies no msu parastajiem priekstatiem par kolonizciju un tie paldzs mums atklt un realizt dab pavisam jaunus kolonizcijas veidus.

10.4

T k kolonizcija ir saretka darbba nek vienkri ceoana, tad iespjams,

ka ar daudzveidba tur bs vl lielka.

11. Un atkal otrdi!

11.1

Ms apgst kosmoss.

N, panikai nav iemesla, viss notiek civilizti, atbilstoi kontraktiem.

Vai (mums visum pietiekami draudzgiem) dabas likumiem.

Tomr mums ar paiem ir jbt lmen, lai apgtu o apganu...

11.2

Ms - tas ir, Zemi.

Bet - cits variants - varbt tikai mani un tevi (un vl daus).

Vai vl kdi varianti...

11.3

Ar kdm grtbm sastopas Zemes apgana no kosmosa?

Mums Zeme ir nu jau tri mjga. Bet varbt kdiem kosmieiem t bs stipri

skarba planta?

Varbt, piemram, ir grti ceot eoloisko vai socilo sistmu un attiecbu pasaul?

Varbt tam vai citam apguvjam/apganas procesam pat ir grti prvietoties/ izplatties makrofiziski - piemram, eogrfiskaj pasaul?

Un varbt tur vajadzga kda varonba vai brnumi, vai ir jattsta kda jauna tehnika?

Kdas var bt kosmieu sdzbas par grtbm, apgstot Zemi?

11.4

Variants: vienkri citplantietis, via piedzvojumi un varonba, apgstot

standarta dzvokli kd Zemes pilst.

Apakvariants: darjums es paldzu viesiem iejusties, iedzvoties, bet vii paldz

man mcbs, teiksim, apgt skolas programmu vai vl ko vairk.

(Ciktl vii pai to saprot.)

11.5

Tlkais apakvariants: skolu programms un mcbu proces em vr to, ka gandrz visiem ir viesi no kosmosa, kuri var paldzt - un var dot ar kdas jaunas zinanas/prasmes, kdas skotnj programm nav bijuas.

(K em vr? Kas jauns tagad ir mcbu proces? Variantus!)

11.6

Otrdi: zemietim galaktika ir tikpat rta k via dzvoklis (vai vismaz k viesncas numurs).

Varbt viena daa (pai no jaunatnes) t ar dzvo.

Varbt ir pat tradcija vienbrd jaunb emt un doties pasaul (vanderzei), tikai eit tas ir kosmos.

11.7

Pieemsim, ka desmit daa Latvijas ir emigrjusi, izkldusi kosmos.

Sekas?

Kdas ir iespjas pavrst negatvs sekas pozitvs, vismaz pa daai?

11.8

Pie viena. Pieemsim, ka desmit daa Latvijas ir izkldusi pa dadu fantastisko romnu un ststu pasaulm (varbt ieskaitot fanfikus)...

11.9

K pankt, lai dzvot Latvij btu acmredzami labk nek romn?

(Tikai nesakiet, ka vajag rakstt drmkus romnus!)

12. Vl viens variants

12.1

Nu j, tas ir tds eksotisks un, iet, pamat nav zintnisks.

(J, pamat... Bet ar daiem pielietojumiem var bt ar savdk.)

Pieemsim, ka cilvka smadzens izrds pietiekami vietas, lai tur izvietotos

vidja mroga un vidji attstta civilizcija no kosmosa.

(Kpc vii vairs nedzvo tiei kosmos, to nezinu.)

Paam ar pietiek vietas, un ar jaunajiem iemtniekiem pat var produktvi sadarboties.

12.2

Sancis t, ka daudziem galv ir tdas civilizcijas, katram sava.

12.3

Reizm gan ir viena prvka civilizcija uz divm trim smadzenm - kura tad var kalpot ar par teleptisko starpnieku saviem viesncniekiem.

(Bet varbt nevis tpc, ka prvka, bet gan tpc, ka viiem patk dzvot ne prk visiem kop, bet vairk atsevii indivdiem, imenm vai kopienm.)

Variants. Viens smadzens dzvo pastvgi, ts ir mjas, uz otrm brauc uz darbu,

bet treajs pavada atvainjumu.

12.4

Msu grupas puii jau mina specializties dados kosmosa viesu apkalpoanas

un kosmisks sadarbbas veidos.

12.5

Bez tam nav teikts, ka tdas civilizcijas pilnb atsaks no braucieniem kosmos.

Var sankt visai interesanta dzve, gan saimniekiem, gan rniekiem.

12.6

Vl drusku.

(1)

Trs galaktiku prstvji rko konferenci: problmas, iedzvojoties mans smadzens. Un daudzsoloks perspektvas.

Es pats piedalos konferenc (vismaz plenrsds) k goda viesis.

(2)

Skolotjs ieliek man neapmierinou atzmi. Tau viam nav taisnba. Via konsultanti galv dzvojo civilizcija vads no novecojukiem un mazk attsttiem priekstatiem nek manj.

(3)

Skolas psihologs uzskata, ka man galv dzvojo civilizcija ir traka. Es pats gan t nedomju.

(4)

Ms ar draugiem mdzam regulri mainties - ar saviem kosmosa viesiem.

Viiem paiem visbiek nav tik svargi, kurs smadzens dzvot.

Un prkrmans neprasa lielas ples.

(Varbt pat tikai attiecgu vienoanos, un tad var przibinties uzreiz.)

(5)

Socils atirbas. Teiksim, tpat k bija personlo datoru ras skum, ar sadarbbu ar kosmosa viesiem caurmr vistrk apgst jaunatne.

Vai: dadm zemm, socilajm grupm, psihotipiem utt. ir raksturgas dada tipa viescivilizcijas tdas, ar kurm labk saskan.

(6)

Liel tautu staigana: ekskursijas uz manm smadzenm (padzvojot tajs ilgku

vai sku laiku) lai iegtu manas gara bagtbas.

Kpc gan n: varbt es labi przinu, teiksim, Zemes dzeju, pc kuras kosmos ir pieprasjums?

Vai ar desmitiem pamienu, k baudt skaistumu no stikla krellm, - un es os pamienus labprt dvju kosmieiem?

Vai apmai pret kaut ko, kas interes mani.

(7)

Mans draugs Antons ir populrs kosmos k prasmgs komunikators un saimnieks. Uz via smadzenm kosmiei pieraksts rind. Run pat, ka via smadzeu viiem ir dziednieciska ietekme.

(8)

Otrdais (kaut kd mr) variants:

Zemes civilizcija izvieto savas prstvniecbas dadu citplantieu galvs.

(9)

Vl otrdk: pat zemieu galvs (attiecgas tehnoloijas acmredzot pastv).

Vajadzbas gadjum visa civilizcija var nozust kd galv.

Vai vairks. Vai viss.

12.6

K attsts kritisk domana, ja tev regulri ir darana ar dadiem viesiem no

kosmosa un ar dadm civilizcijm?

K attsts spja saprast citas kultras (un vispr - citus)?

Bet diplomtisks spjas?

12.7

Variants: zemieu galvas mdz apmeklt un tajs apmesties... civilizcijas no dadiem fantastiskajiem ststiem un romniem.

Kpc ts ir relas, to pagaidm nezinu.

Bet, iet, ai gadjum var labk saprast, kpc tm ir grtk dzvot relaj kosmos.

12.8

Var gadties paralls pasaules: oriinldarba varoi dzvo vien galv, fanfika varoi cit. Ja vien kds nav apmaldjies.

12.9

Vl variants: galvs mdz dzvot virtulas civilizcijas tas ir, tdas, kuru uzturanai pie realittes ir vajadzgas kdas (manu smadzeu?) darbbas, visbiek apzinti plnojamas.

Vl variants: savkta civilizcija. Man galv sapulcjas dadi personi lai btu pat dadu grmatu varoi un nolemj kopgi izveidot jaunu civilizciju

(acmredzot ar manu paldzbu).

Tie bija divi piemri, kad dot civilizcija bez manis nemaz nebtu pastvjusi k civilizcija.

12.10

Otrdi: civilizcijas no smadzenm reizm iziet atkal dzvot kosmos.

Novrotjiem var bt lieli brnumi, k ts tur radus.

12.11

Pieemsim, ka starp civilizcijas iepriekjo mjvietu (kosmos) un tagadjo

(smadzens kdam no mums) saglabjas zinma trase. Tas ir, iespjas samr vieglai un trai prejai turp un atpaka.

Lietoana, sekas?

Piemram, varbt civilizcija dzvo pa daai abs viets.

12.12

Mans draugs citplantietis regulri pavada atvainjumus/brvdienas man galv.

(Un es savukrt pie via?)

12.13

Tlk! Divi autori mdz biei uzturties viens otra civilizcij. Katrs uzskata, ka o otro civilizciju vi ir uzfantazjis.

(Savstarpji izdomtas pasaules. Bet k tas bs no kda tre novrotja viedoka?)

13. Daudz tas ir daudz. Kas tlk?

13.1

emsim, t teikt, kosmosu visprint nozm (kamaa ar skaits) un uzdosim sev jautjumu: kdi kosmosi btu apganai vislabkie?

Es domju: a) fantastik, b) realitt, ja tdi trptos?

13.2

Tas ir, pieemsim, ka mums vl pirms apganas ir iespja izvlties, pat, var teikt, projektt, kdu kosmosu apgt, - un sameklt (bet k to dara?) labkos...

Var o jautjumu risint ar atsevii dadiem kosmosu tipiem - piemram, astronomiskajiem, tas ir, kosmosiem vrda tieaj nozm.

(Vai uzdevuma risinjumi mainsies ar vsturiski?)

13.3

Variants: civilizcijas praks t ir parasta lieta.

Pirms plnot, kda kosmosa apganai tagad veltt resursus (kdus?), nereti notiek aptaujas (pat masveida). Kurs vc informciju un prieklikumus par aptaujas dalbniekiem zinmajiem (tai skait pau atrastajiem) kosmosiem un par interesantiem projektiem.

13.4

Varianti: kdi kosmosi ir apganai vislabkie (piemram, perspektvkie) pa realitt (staj vai fantastiskaj). Labkie no literr viedoka. No paas fantzijas spju attstanas viedoka.

19. PANTI NK

Vl daas fantzijas, tikai pantos

1.

TDI ZIEMASSVTKI

odien tdi Ziemassvtki,

Kdi patk vectim:

Egltes ar zvaigzntm,

Debesis - ar svectm.

Komtas pa zariem dzvos,

Meteori defils...

Aug - debess gaismas plvos

Un nemaz t nepils!

Kpu zvaigu raet,

Lai nonktu eglt.

Un pa ceam aug es

Degu brnumsvectes!

Nu ir tdi Ziemassvtki,

Kdi patk vectim:

Egltes - ar zvaigzntm,

Debesis - ar svectm!

Pirmavots

topoloiskie eksperimenti multens,

piemram, Skatmpantos

2.

ZIE

(Melodija Ms zisim to zii / pidrall, pidrall / Par vienu melderzelli...)

Veltts

mgs ekonomijas politikai

Ms sldzam visas jaudas, pidrall, pidrall,

Jo valdbai nav naudas, pidrall, pidrall.

Tik tad, kad nebs tautas, pidrall, pidrall,

Bs valdbai daudz naudas, pidrall, pidrall.

Kauj slimncas d naudas

Un skolas sldz d baudas.

Trkst policijai jaudas -

Bs bandtiem daudz naudas!

Reiz bdas tomr beigsies

Un krzes projm steigsies.

Tad norims visas raudas -

Bs Anglij daudz naudas!

Mums nauda banks strds

Un brnus praidi gds -

Jo tad, kad nebs tautas,

Bs valdbai daudz naudas!

Pc darba vietm ltm

Nu marsiei brauks st...

Bet t vairs nebs tauta,

Un valdbai bs nauda!

Ms sldzam visas jaudas,

Jo valdbai nav naudas.

Tik tad, kad nebs tautas,

Bs valdbai daudz naudas!

Tik tad, kad nebs tautas, pidrall, pidrall -

Pidrallall, pidrallall, pidrall, pidrall!

3.

MANA PEE

No cikla Mana idra

Sei tanki pei kla,

Bez pampera dibenti.

Ko kuat, atstjat

I priek mana siventi!

4.

JA ES BTU

(UZDEVUMS NR. ...)

Plika virsa meditja

Vid jras uz akmea.

Ja es btu plika virsa...

...Tad es ar medittu!

5.

SPRNI

No cikla Man sprnu vajag

Man sprnu vajag,

Ko diben laisties!

6.

PA DAUGAVU

No cikla Mana idra

Mui laidu pa Daugavu,

Laidu mui pr jru,

Lai pla pasaul aiznes

Msu nedienu sru!

7.

SANTAKLAUSU GAIDOT

Lielo meu uzpoot,

Ms t jauki birm:

Es ar savm skrvtm,

Zatis - ar spirm.

Ja mums iznks nojgties,

Otrdas bs lietas:

Zatim birs skrvtes,

Man

bs visas viet.

Bet to

otro efektu

Nevar pieaut dab -

Mes, kas pilns ar...

Ar skrvtm noder jums daudz labk!

Tpc, mais Santaklaus,

Esmu es ar mieru,

Ka man birst ts skrvtes,

Tik ar mru...

8.

OKENS

1

Es redzju okenu

Vien rasas pilien.

Gan bij skaisti

i kompakti,

Bet bij grti jstrd!

2

Paliec, paliec, rasas lse,

Vl darbs nav padarts.

Gribu otru okenu

Jau odien saskatt!


Nav laika braukt jr,

Ne buras t,

Man vajag uz vietas

Aiz apvra bt!

9.

MAIKLA MRKOKA NOSKAS

Garm teiksmainai karaa pilij

Tecja varen unles upe,

Lepni veot vjprta murgus,

Kas par smagu, lai turtos gais,

Tau den pagaidm negrimst.


Karaa burakmens stvja ost,

Gaidot, kad burs iepts bezvj,

Lai tad ai trauktos uz prieku.

Jpeld tam ir uz aizlaiku galu,

Tur, kur pagtne vl tikai sksies.

Jnes karaa pilnvaru raksti,

Ka tam visam tik tiem bs notikt.

Bet, kad skumu nokavs akmens,

Karalis paliks uz otru gadu,

Uz otru mbu lepnaj pil -

Ja to pili oreiz kds uzcels,

Zinot, ka btu bijusi laba.

Bet ir zias,

ka viss tomr notiek -

Ja vien tagadn

turies tu pats.

Maikls Mrkoks -

angu rakstnieks fantasts

ar spcgu fantziju... bet diezgan drms.

10.

UN TOMR...

Sev un citiem krtj gadskrt.

Melodija - Aleksejs Ribikovs

Laternu iededzintju dziesma

Песня фонарщиков.

Cik dadas s dienas!

Nav viegli laiku nest.

Aiz katra pagrieziena

Simt jaunas prognozes.

Un tomr - ce,

ce, ce.

Un dziesma vienos ms.

Ms ejam vl,

vl, vl -

Un saule bs,

bs, bs!

Lai top vl gaismas gadi!

J, reiz tie tomr taps -

Jo paliek spta vrdi,

Smaids, cerba un darbs.

Un ttad - ce,

ce, ce.

Un dziesma vieno ms.

Ms bsim vl,

vl, vl -

Un saule bs,

bs, bs!

11.

EKOLOIJA

Daba! Daba!

Daba! Daba!

Tu tak esi

Diezgan laba!

12.

IDILE

(LUSTGAIS KOREKTORS)

Dziesm dzied:

Zaajos drzos

Aug rozes

Bez rkiem...

Man prass turpint:

Zaajos meos

Skrej vilki

Bez zobiem...

13.

EZIS

Ezis da makaronus

Dia mea mali.

Makaroni saudzjami,

Nc, ezt, gau st!

14-21.

NO KRJUMA

SVT LABIRINTA ORDENIS

(varicijas par trsvrdu mklu tmm

no urnla Labirints)

KJA KJA MJA

14.

Kja gja,

Kja mja,

Mja kjot neapstja.

15.

Dedzinot prno klu

Vai prno kju

Sargiet mju!

SULA SEGA VEGA

16.

Ja Vegu

Caur segu

Uzmangi vrot

Un barot,

Ap pusnakti Vega

Sks sulu starot.

AKI - ALPI - ELPA

17.

Aki t saaugui,

Ka Alpus vairs neredz.

Tagad kpu akos.

Aklnists.

ROTA RVA - LVA

18.

Man sapu novad

Nav par skm jbd.

ska rv, ska lv,

ska rot, ska pod,

ska priek, paka,

Azot i kabat

Man sapu novad...

19.

Rota iema

rvu

Un gaida pavli

radt lvu.

Neviena pirts te nebij

dabas izveidota.

N! Rada militrs nijs,

kam pavle dota!

20.

Lva rv rot...

Kas man no t?

BULCIA, RIEKSTI, GLAZRA

(ne no urnla mklm;

o variantu uzdeva skeptiski noskaots darbabiedrs)

21.

Komandantra apstiprinja glazru.

Pc tam prieknieks atva ar riekstus.

Varbt ar nebs tik slikta

T diktatra...

Bet kur palika bulcia?

22.

MANS MAZAIS KOSMOGONISKAIS MTI

(sula, sega, Vega)

No krjuma Svt Labirinta Ordenis


1

Radanas rt

Dievi uz darbu nca,

Tuk viet,

kur pasaulei jbt,

Pirmsulu kop vca.

2

Tad aizvkoja pirmsulu

Ar vakuumu*, dziu un gltu,

Lai nenoskau zaais monstrs

Vai citi zvri

vl neradtie.

* vks vakuums, paldies koliem no skolas iepriekj izlaiduma!

3

Vl prsedza vkam pri

Paaustu zvaigu segu,

Kur visas zvaigznes jau bija.

Tik aizmirsa ielgt Vegu!

4

Pavirba darb,

T dievam gan nedara godu.

K vlk Austrumos teica,

Grks jau nes sev sodu.

5

Nu atmauca zaais monstrs

Un vl kais ar redzi asu.

Klupa monstrs pie atrasts spraugas -

Pirmsulu paskaust

un paskt.

6

Vi skauda un skauda, un skauda,

Ldz noskauda visu bli.

Bet pau monstru,

skot no astes,

Tikmr apda kais.

7

Dievi,

kad radja pasauli

(No pirmsulas - kda nu bija),

Priecjs, ka nav monstra,

Bet kai pat nepamanja.

8

Pc tam,

lai kaimii nesktu smieties,

Prsedza pasaulei segu

Un oreiz,

kaut ar nokavanos,

Iededza tur ar Vegu.

9

Sega ms labi slpj,

jo viesus

ai pasaul nevar matt.

Bet aiz segas bs bijis vien kais,

Kas staig,

kur paam patk.

20. INTEGRI UN DZVE

(Piezmes galvenokrt par vecumu fantastiku.

nodaa ir liela un haotiska, ar diezgan daudz negatavm idejm.)

1. Skotnj ideja

1.1

Pieemsim, ka personisk laika temps ir nevienmrgs un ka tas ir atkargs no pankumiem dzv (mcbs, darb u.tml.). Ldz ar to nevienmrgi mains ar vecums (bet tam var nkt ldzi ar statuss sabiedrb vai kas tur vl).

Var apsteigt citu cilvku vai atpalikt (dviem vienam 10, otram 15).

1.2

Biogrfijs, autobiogrfijs, CV mdz bt diagrammas, kas rda, k ir mainjus attiecbas starp personisko laiku un standarta laiku (common time), - un tiek lietoti integri.

1.3

Variants: var pat sldt atpaka. Piemram, ja krasi mains darba raksturs vai dzves apstki, nereti notiek atgrieans brnb vai jaunb, kur vieglka mcans un adaptcija. Tpat pie lielm neveiksmm vai problmm dzv.

2. Jautjums par bioloisko laiku

2.1

Ko te darsim ar bioloisko laiku?

Viens variants: bioloiskais vecums iet k parasti, bet tas nespl lielu lomu. Pc cilvka izskata var noteikt abus vecumus.

Cits variants: ar bioloiskais vecums mains ldzi im te socilajam.

2.2

Zemku bioloisko lmeu laiks (piemram, vielu maias trums) acmredzot paliek visum neskarts.

2.3

Lai gan var ieviest, teiksim, tdu ideju: jo labk strdts, jo (droi vien) trk visu paspsi ar turpmk. (T gan vairs nav bioloija.) Diezgan rela ideja.

2.4

T k ausmenes man nepatk, tad izslgsim galju novecoanu un galju atjaunoanos (teiksim, ne mazks par 3-4 gadu vecumu, kad, iet, veidojas personbas pamati un identitte) pieemsim, ka organism nostrd kaut kda drobas tehnika.

3. Piezmes: par laiku, par (ne)oriinalitti, par ticambu.

3.1

Krietna daa no t, ko es te saku par laiku, ir spk ar realitt. Dzves laiks un kalendrais laiks tiem nav sti viens un tas pats.

Piemram, atkarb no laika intervla piepildjuma ar notikumiem. Vai ar nozmgiem, saturgiem, jgpilniem, kvalitatviem notikumiem, ar pieredzi.

Bet fantzij tas ir jmina padart reljefks, uzskatmks.

3.2

Laiks jau nav tikai metrika vien, tam nav tikai metrisks pabas.

Vispr - laika pabas tiek tradicionlajos laika attlojumos prstvtas nepilngi.

Ts ir jturpina ptt un priekstati par laiku padziint.

Tas var dot dadas jaunas perspektvas izziai.

Tai skait - laika manai (pagaidm vismaz fantastik, tlk jau redzs).

3.3

(1)

Pirmaj tuvinjum laiku vartu defint k

1. dotajam pardbu lokam - galj gadjum, visai zinmajai pasaulei - raksturgu

2. visprgu formu

3. procesu/lietu/sistmu prejai no vienm uz citm.

Tas ir, vism tdm prejm, maim, kustbm, ir noteiktas kopgas pabas, kuras tad visprg veid ar raksturo laiks.

(2)

Domjams, daa no tdm pabm var bt redzama nevis atsevios (izoltos) vienkros piemros, bet tikai sistmm un saretm kustbm, attstbai utt.

(3)

Telpa savukrt raksturo lietu ldzspastvanas jeb telpisko attiecbu visprgs pabas.

(4)

(Vai te var izmantot ar kategoriju pieeju?)

(5)

Ldzspastvana un preja pie cita/uz citu raksturo lietu rjs attiecbas, kuras nemaina pau lietu btbu.

(Par preju un, attiecgi, par laiku es gan te nebtu tik ciei prliecints.

Varbt ka te pie gadjuma bs jiekauj ar preja no rj uz iekjo.)

(6)

Telpa un laiks pieder pie vl saldzinoi vienkrm pasaules sistmiskuma izpausmm.

(7)

Tpat k pastv dadi, bet savstarpji kaut k saistti sistmu veidi, t var bt ar telpas un laika (un telplaiku) veidi.

(8)

Vl izir telpu un laiku aurk nozm, kas raksturo pardbas, dotaj jom tiei redzams lietas, - un konceptulo telpu un laiku, kas attiecas uz abstraktiem objektiem. eit man vl stas skaidrbas nav.

(9)

Iespjams, ka robea starp laiku un t materilo nesju/substrtu nav bezgalgi strikta un viennozmga. Un ka to ir iespjams varit un, teiksim, aprakstt btb vienu un to pau pardbu loku ar atirgm laika formm.

(10)

Piemram, nozmga var izrdties loikas un topoloijas dualitte.

3.4

Gan jsaka, es eit (vecumu fantastikas tm) neesmu oriinls.

Idejas pirmavots, iet, bija kds Sergeja Peresegina teksts, kur izteikta doma par pieauguo regulru prkvalifikciju, ejot atkal vidusskol kop ar jaunieiem.

Bet galvenais - izrds, ka gandrz viss no mana teikt par vecumu fantastiku (protams, izemot integrus) ir atrodams citur (piemram, mjaslap tvtropes).

Nu ko, tas nozm, ka bs jdom vl.

3.5.

Par ticambu. Nerunjot jau par to, ka man aj noda ir dadu fantastiskuma veidu idejas, ne tikai zintnisks. Bet...

3.6

stenb jau civilizcijas progress nks galvenokrt caur darba metodm, un gan bioloijas loma, gan vecumu loma dzv mazinsies.

Ar pieredzes korekcijas/atjaunoanas spja ks - galu gal - par neatemamu

momentu paai pieredzei. Par domanai organiski piemtou procesu, bez paiem ilgstoiem paskumiem un bez paa sakara ar vecumu.

(Piezme 1. Skat. noda Nemirstba caur atjaunoanos?..., sakar ar Atova ststu Klnika Diais piekns.)

(Piezme 2. Vispr jau dertu paanalizt iespjamo spektru opercijm ar

pieredzi/pieredzm.)

3.7

Un ldz ar to daudzm vecumu fantastik redzamm procedrm patiesb nav perspektvas.

Tas ir - vienai daai savu piemumu no s nodaas es stenb neticu!

3.8

Vai vismaz neticu, ka tie ir spk stratiski, pc lietas btbas. Nevis tikai pateicoties blakuslietm - kdiem msu (personiskiem vai sabiedrbas) trkumiem,

kdai nemcanai, - un ttad tikai pagaidm.

(Tai skait - pankumi paliek pankumi, btb kda te nozme vecumiem, statusiem un citiem krmiem? Ar laiku tas viss droi vien pazuds.)

Tau - ai nodaai ir citi uzdevumi, ejam tlk.

***

TLK

4. Daveida vecums? Abstrakts opercijas?

4.1

Tlk var rasties, piemram, jautjums: kas notiks ar tda cilvka vecumu, kura brieduma pakpe ir oti atirga dads dzves joms.

Teiksim, milzis sav profesij, bet bezpaldzgs sadzv.

Vai ar oti atirgs saskarsm, attiecbs ar cilvku A un ar cilvku B...

4.2

Vienkrkaj gadjum var bt, ka vecumi un vecumu attiecbas mains atkarb no t, ar kuru pieredzes jomu tagad ir darana. Ja t ir katrreiz tikai viena.

Td gadjum, piemram, divi cilvki var pamus bt te viens vecks, te otrs...

(Pie tam s fzes var iztloties dad ilgum.)

Bet saretkos gadjumos?

4.3

Varbt, piemram, vecums var mainties atkarb no situcijas, pat vairkas

reizes dien? Teiksim, k fejai Jevgeija varca lug un krievu 1947. gada film Pelnrute (Евгений Шварц Золушка):

Ms, fejas, kstam veckas vai jaunkas tikpat viegli, k js, cilvki, sarkstat un bljat. Bdas ms dara veckas, bet prieks jaunkas.

4.4

Vai pat bs kd daveid (k tas ir?), ja reiz ir darana ar abiem, A un B?

4.5

(1) Vai tomr bs kas vienkrks?

Piemram, tiek emts vr tikai viens no brieduma veidiem.

(2) Bet, ja tomr visi, tad cilvku raksturos N dadi vecumi? Vai vesela matrica?

(3) Vai ar minm izvilkt... tas ir, tur mina izvilkties - kds vidjais.

Td gadjum varbt sanks reizm diezgan rmoti rezultti. K nereti ar

visdiem vidjiem rdtjiem. Skot jau ar pacientu vidjo temperatru palt...

(4) Vai ar t: vecuma maiai vajag laiku, un prk sos intervlos t nedarbosies.

(5) Bet tad - kas notiks robegadjumos?

Teiksim, dot maia ir skusies - bet tlt ar beidzas, tiek prtraukta?

Vai ar: nepaspj vl notikt viena vecumu maia, kad jau skas nkam...

(6) Kpinm ideju: cilvks/cilvki, kuriem taisni t notiek neprtraukti. Un ldz ar to vii ir pastvg maias proces, nevis kd noteikt vecum.

(7) Tlk, kds ir cilvks mozakas vecum?

4.6

Tiesa, vai ajos supermaingajos, daveida utt. variantos cilvks neks prk

haotisks? Kaut kds pretsvars situciju maingumam ir vajadzgs.

Un, galu gal, ar cilvka zinanu fonds tau nemains no pdjs atzmes...

Atgriezos pie variantiem ar noteiktku vecumu.

4.7

Iespjams, ka ir sastopami (kd dotaj fantzij) vairki vai pat visdi varianti. Un dados gadjumos mdz bt dadi vai pat katram indivdam savdk.

Vai pat atkargi no kdm nejaubm. Vai... utt., utt.

4.8

Bet, ja grib, par operatoru te var pat iespraust kdu morli jeb mcbu, pc

organizatora... tas ir, autora izvles.

4.9

Var to ievest ar pa ststa realitt. Cilvkam var uznkt tda vai cita mcba

ldzgi k t vai cita slimba... Ar tda, kura izsauc vecuma maiu.

4.10

Bet varbt cilvka pabas, kas raksturo via vecumu, ir (tai vai cit mr)

atkargas no paa cilvka darba vecumu maias procesa laik.

K Henriha Atova stst Klnika Diais piekns (skat. noda Nemirstba caur atjaunoanos?...).

4.11

(1) Bet varbt vecumu attiecba bs tiktl atkarga no atskaites sistmas, ka bs individula katriem dotajiem A un B? Un absolt vecuma, vecuma k tda, paam objektam nemaz nebs?

Tpat k trums mehnik ir vienam objektam pret otru un nevis vispr.

(2) Vai tas vismaz bs spk reizm, vecums var kdos paos gadjumos tapt atkargs no attiecbas pret otru lietu vai subjektu.

(3) Gandrz t bija, tikai ne ar vecumu, bet ar lielumu un spku, vien ausmenes tipa epizod Henrija Laiona Oldija (Dmitrijs Gromovs un Oegs Ladienskis, Ukraina, Harkiva) diloij par Hraklu Varonim ir jbt vienam (Дмитрий Громов, Олег Ладыженский - Генри Лайон Олди Герой должен быть один).

(4) veida relativizcija ir interesants fantzijas pamiens, dertu palietot vl.

(5) (ai romn, apmram teksta vidusda, notiek ar dvseu prvietoana: tikko krituais karavadonis - iet, pc dievu gribas - nonk sava mazdla ermen.)

4.12

Manis tikko mintie varianti gan visi ir no formlajiem (tda k matemtiska

splans). Tie var dot jaunus risinjumus, tau ne vienmr nopietnb labus no

paas problmas viedoka. (Nerunjot jau par fizisko pamatojumu.)

4.13

Labam un kaut cik relistiskam risinjumam (pilngu relismu te prast gan

visbiek nav vrts) btu jem vr

- vairkas daudzveidbas (paa vecuma daudzlmeu un daudzfaktoru raksturs, cilvku dadba),

- tas, ka pabas, kas raksturo to vai citu vecumu, nav diez ko viennozmgas, patiesb te ir spektri, un biek visai raibi,

- papildus vl paa adaptcijas procesa patnbas fantastiskaj vecumu maias situcij - ar tau bs dadas,

- un, galu gal, rezulttu atkarba liel mr no paa cilvka attieksmes un darba.

(Un, dzik emot, no domanas un darba metodm - bet ts var attstties gan biogrfijas, gan vstures gait.)

Cilvks jau nav automts, un pats vecumu maias fakts nenoteiks via pabas

viennozmgi.

4.14

(1) Ja ir uzdevums, stst vai vl kur, tikai iezmt pau vecuma maias faktu, tad acmredzot visbiek ekspluats jau esoos standarta priekstatus.

(2) Tau vairk jaunu ideju (un pat tdu zinanu, kuras ir iespjams tiei attiecint uz realitti) vartu iegt nopietnka lmea fantastik.

(3) Preczk, nopietnka lmea fantastiskaj pieej tiei im jautjumam jo katram fantastiskajam darbam tau var bt vairkas puses, kuru lmei var nesakrist.

4.15

(1) Vl viens relativittes variants. Dads vecums attiecb uz atirgm skalm, ko lieto dadas grupas sabiedrb.

Veckais dvnis ir pilnb pieaudzis un sasniedzis augstko pakpi. Tau cit strt vai grup, kur mdz prast vl vairk, vi atkal pc vecuma pieldzins znam... Utt.

(2) Ttad iznk zinma hierarhizcija paas vecumu struktras lmeos, t vairs nav vienkri vienmrga linera skala.

(3) Starp citu, iedomsimies ko ldzgu par laiku vispr!

(4) K tas btu bioloiski, par to slinkums domt.

Nu piemram, vii visi ir pamat jauni - bet kdas zinmas pazmes tomr liek

mant vecumu starpbu.

(5) K o ideju vl tlk dadot un attstt par to pagaidm ar...

Nu teiksim, tlk vecumu fantastika vartu opert ar ar m skalm. Piemra pc, padart ts varbtiskas.

(6) Pati ideja iet t k mana un reiz kaut kur jau, tai vai cit veid, bijusi.

(7) Hraklts: Visskaistkais no prtiiem ir neglts, saldzinot ar cilvku. Gudrkais no cilvkiem pret dievu liksies k prtiis gan prt, gan skaistum, gan vis cit. Pieaudzis vrs dievam ir muis, k brns pieauguam vram.

Un ar: Kad pieaudzis vrs ir piedzries, viu ved mjs bezsains puika, bet pats

vi nomalds no cea un nesaprot, kur iet.

4.16

T bija tikai viena no idejm vecumu fantastik: vecuma/vecumposma atkarba

no kdiem pankumiem vai tml. un nevis tiei no kalendr laika.

Pastv vl daudzas citas idejas. Bet daudzi no iespjamiem variantiem acmredzot vl nemaz nav apgti.

4.17

Ar tikko mintos (un citus, nemintos) matemtiskos gjienus droi vien var

lietot vl virkn citu gadjumu. (Variantus.)

4.18

Kpc vispr emties ar vecumiem, ja is jdziens patiesb ir tik relatvs un ja,

dzik emot, tam nemaz tik lielas nozmes nav?

Briem t ir interesantk. Un reizm o to var reljefk attlot.

5. Morle jeb mcba? Paldzba adaptcijai?

5.1

Viens no ldz im izplattiem morles (mcbas) paveidiem vecumu fantastik.

Brni un vecki (vai, retk, kdi citi pieauguie) uzskata, ka otram sav vecum ir

viegla un brva dzve, bet viam paam atbildga un grta.

(No tva un dla dialoga film Vice versa, 1988.

- ...Es ort pieclos seos, un man bija oti saspringta diena.

- Man ar bija saspringta diena.

- Nerun, tu tau ej skol. Skola, t ir jautrba, sples un bezrpba. Tas ir pats labkais laiks dzv.

- Ttad tlk bs vl sliktk?!)

Un tad vii kaut k mains vecumiem un dab izmint praks, k tad ir.

(Vai vecums mains vismaz vienam no viiem.)

Visbiek ir diezgan relistisks secinjums, ka ikvienam ir savas grtbas.

5.2

(Ir ticams, ka oti jaunam nonkt pieaugu lom btu - caurmr! - grtk.

Jo trkst diezgan daudzveidgas pieredzes. It pai - profesionls...

Kas gan nebt ne obligti nozm, ka pieauguajam dzve vispr ir grtka.)

5.3

Tau ne visos gadjumos iet viendi.

Reizm adaptcija cit vecum var iet labk par vidjo, k znam film [Viss otrdi] Vice versa (1988) vai film Liels Big (1988). Abos gadjumos atrads piemrota nia, diezgan rados darbs saistb ar datoriem vai ar rotalietm, splm...

Ar pieauguais nereti visai labi adaptjas skol.

Piemram, krievu film Просто ужас! - Taisni ausmas!, 1982.

5.4

Reizm otrdi, sliktk, k Enstija (F. Anstey) romn Vice versa (krieviski

Ф. Энсти Шиворот-навыворот). Jo pai tvam skol, kur gan pa lielai daai

pats pie t ir vaings. Nu labi, vl vairk vaingi ir t laika (19. gs. beigas)

pieauguajiem visai tipiski priekstati un tipiska domana...

Starp citu, pc piedzvojuma tva un 13 gadus vec dla attiecbas, agrk diezgan

atsveintas, uzlabojas, vii labk saprot viens otru un tuvins.

5.5

Papildjautjums. K vartu paldzt (citiem cilvkiem vai cilvks pats sev)

adaptties cit vecum?

Pieemsim, ka js profesionli nodarbojaties ar tda tipa problmm...

(Un varbt - ka vecumu maias ir diezgan izplatta lieta.)

5.6

Kda veida mrtiecgas/plnveida adaptcijas darbbas un kda veida paldzba

jau ir bijusi fantastik?

K to vartu papildint, uzlabot?

5.7

Vl tlk varbt vars padomt: vai no m fantastiskajos risinjumos gtajm

idejm (gan jau tdas bs!) var atvasint ar kaut ko tiei dergu relajai dzvei?

Piemram, adaptcijai (vai paldzbai adaptties) parasts vecumu maias proces

- teiksim, kstot pieauguam vai novecojot?

5.8

...Bet vispr jau morles (jeb mcbas) var bt dadas.

Interesants variants ar atgrieanos brnb un kdm pris morlm ir - atkal

1980-to gadu - garstst Maz tta lielie nedarbi (Nesis, Mihaiienko): Юрий Несис, Елизавета Михайличенко Большие безобразия маленького папы, 1984.

eit uzmanba pievrsta galvenokrt pieaugu (kdi 40 gadi?) gaitm jaunaj brnb (sav 7 vai 8 gadu vecum palikuais dls ir drzk n). Kur pabas no abiem vecumposmiem dod interesantu un piedzvojumiem piemrotu kokteili.

Pieaugu intelektul pieredze un brna temperaments...

Tau vi ar var prvrtt savu ldzinjo pieaugu dzvi.

5.9

Vl variants (kda morle, nezinu).

Interneta stst Halloween teen (autoru neesmu fiksjis) tvs agalvo 16-gadgajam dlam, ka vi tai vecum ir bijis labks, - bet dls tam netic.

Par aptiekri maskjusies ragana iedod vecuma maias tabletes, lai vi to vartu pierdt...

Tas, k jau bija gaidms, neizdodas.

Bet, galvenais, ragana vlk negrib maint viu atpaka - un (galvenokrt dlam) ir jizcna smaga ca, lai to panktu.

(Ar tpc, ka maz vecum nonkuais tvs - otraj tikans reiz ragana

prbra viltgk - nemaz tik noteikti negrib mainties atpaka. Un raganai treaj reiz nav grti viu samulsint, lai vi neizteiktu skaidru vlanos.)

Pie tam tas ir jizdara, kamr nav beidzies Helovns, pc kura burvju spki atkal pazuds uz gadu...

Izdodas ne ldz galam: tvs (gan glbts no zdaia liktea vai pat no pazuanas) nofiksjas apmram ta vecum (ar pc mentlajm pabm, lai gan atmias nav zuduas). Turpmk, ja pareizi atceros, jaug bs abiem kop...

5.10

Bet stst New Outlook, Inc. tvs grib, lai dls padsmitnieks iemctos rpties par mazu brnu. Gadjumam, ja, k viam paam bija, paliek ar mazo uz rokas, otrajai pusei viu pametot.

K du mazo treniam vi piedv... pats sevi, izmantojot paas vecumu maias firmas pakalpojumus.

Protams, dls, pki atrauts no brv laika aktivittm, nav sajsm.

Mjs, trenia gait (kur iet nedu vai daas, neatceros, un norit veiksmgi),

dla draugs iesaka pamint audzint mazo t, lai vi pc tam btu labks tvs

nek bija (cool).

Tai skait, abi lielie visdi reklam tus un ta vecumu, lai ietekmtu via

attieksmi nkotn.

Rezultt tvs atgrieans proces... nofiksjas aj, tas ir, ta, vecum (fiziski

un pc mentlajm pabm, lai gan atmia ir atkal piln apjom).

5.11

Piezme. Bet varbt tur bija mte ar dlu vai meitu, genderis man abos gadjumos ir aizmirsies, es os divus ststus atcerjos stipri aptuveni.

5.12

Kd interneta ststi zna burvju vrdi pank to, ka pieauguajam veckajam brlim vecums samazins katru reizi, kad vi dusmojas vai tamldzgi. (Un to vi dara biei un diezgan nepamatoti.) Un t paliek ldz nkamajam rtam, kad var skties viss par jaunu...

5.13

Saretks gadjums ir vien no japu animcijas serila Hare un Guu srijm.

(Otr cikla Deluxe, iet, 7. ilzija jeb 4.1. epizode Tokimeki [piyo] - my angel.)

Zns Hare (10 gadi) rpjas par diena gatavoanu un citiem mjas darbiem, via

vecki Veda (25 gadi) un Klaivs (29 gadi) to nedara. Hare ir neapmierints un uztraucas, k bs, kad Vedai piedzims gaidmais mazais.

Via draudzene, varen meitene (dieviete?) G (Guu) pki prvr Vedu un Klaivu par mazuiem - un piedv Harem vius tr temp uzaudzint par jaunu.

Procesa gait, Hares vecumam nemainoties, bet viam esot td k tva lom, Veda un Klaivs izaug atkal ldz pieaugu vecumam.

Hare (vienbrd):

- Nu kpc man jrpjas par brniem, kas vecki par mani pau?

5.14

Krievu filmu tetraloij Любовь-морковь (2007, 2008, 2010, 2023, Mlestba - prvrtba, bet burtisk tulkojum Mlestba-burkni, lai gan burkni aj iro-niskaj tautas teicien ir tikai rmes pc) tiek izminti veseli etri varianti.

Vi un via samains vispirms sav starp (ttad genderiski), tad ar brniem, pc tam ar vecko paaudzi, ar saviem veckiem. Bet ceturtaj film (pc mgiem strdiem par to, k audzint brnus pusaudus) ar... robotiem-gidiem!

(Filmu cikla idejas pamat ir baltkrievu darmaturga kur ir pazstams ar k politiskais opozicionrs Andreja Kureiika luga Vlanos izpildtjs Андрей Курейчик Исполнитель желаний.)

5.15

Daas problmas adaptcijai brnb ir rdtas izcil pou pirmskara laiku pedagoga Janua Koraka garstst Kad es atkal bu mazs. Tur galu gal varonis tomr grib atgriezties pieaugu vecum.

iet, minjums zinm mr pieldzint brnus pieauguajiem (ja ne vairk) kur beidzs neveiksmgi bija Koraka romn Karalis Matius Pirmais. Bet te neko preczk neatceros.

Abas s grmatas ir iznkuas ar latviski.

6. Paldzba un papaldzba laik

6.1

Deisona Filardi 17 again - Atkal 17 (un film pc scenrija, 2009) ar savu

dzvi neapmierintais, zinm depresij un stagncij esoais galvenais varonis Maiks (37 gadi?) uz laiku nonk padsmitnieka vecum (bioloiski un pc socil statusa, neatpazts).

SPOILERS. Bet pirmaj padsmitnieka vecum viam bija laba pieredze, vi bija dros un pankumiem bagts, pai sport...

Un Maiks (tagad Marks) spj (zinma dzves pieredze viam tau ir, tai skait spja paskatties uz padsmitnieku problmm ar no malas) paldzt saviem

brniem (tagad skolasbiedriem) atrisint daas viu problmas.

Un ar pats sev - tai skait (jau pc atgrieans iepriekj vecum) atrast sirdij tuvku darbu.

(Ir ar korejieu variants - 2020. gada serils Atkal 18, skatjies neesmu.)

6.2

Ameriku film Atkal 18 (18 again!, Опять 18, 1988, scenristi Dos Goldsteins un Donatans Prinss) auto avrijas rezultt uz laiku samains ermeiem vectvs Deks (81 gads), ievrojams uzmjs un spcga personba, ar mazdlu Dvidu, gudru, bet samr nedrou pirmkursnieku (18 gadi).

SPOILERS. Dvids gandrz visu filmas darbbas laiku ir depozt... atvainojos, kom. Bet Deks tikmr sk atrisint vairkas via problmas (kuras ldz im nav zinjis vai pat, kaut ko minimli zindams, ignorjis). Un lietu ievirzana parei-zs slieds labi paldz Dvidam pc atgrieans (bet tlko jau dara vi pats).

Pie viena Deks zinm mr izbauda jaunbu.

Un vl - uzzina, ko vrta ir via pareizj (par viu stipri jaunk) draudzene...

6.3

Bez tam tiek paldzts ar vidjai paaudzei - Arnoldam, Deka dlam un Dvida tvam (40-tie dzves gadi).

Deks viu ir marinjis realizcijas (prdoanas) noda, bet tas nav via aicinjums, vi pats grib konstruktoru biroj. Arnoldam mdz bt vrtgas tehnisks un biznesa idejas, kuras Deks ldz im ir ignorjis, bet tagad, Dvida lom, pirmoreiz pievr tm uzmanbu...

Un vlk Deks saka Arnoldam: nekad neizturies pret Dvidu t, k es izturjos

pret tevi. Piemram, vi varbt nemaz negrib kt par grmatvedi...

6.4

Manuprt, varianti ar praktisku efektu mdz bt jtami interesantki nek tie,

kuros viengi kaut ko parda vai pierda.

Tas pats - fantastik par laika ceojumiem.

6.5

Atzmu slaveno Boba Geila (scenrists, Bob Gale, Боб Гэйл) Atpaka nkotn - Back to the future, Назад в будущее (1. filma 1985) un mazk pazstamo Cynthia Voigt grmatu Building blocks (1984), abos gadjumos ir laika ceojumi.

6.6

SPOILERS. Pirmaj gadjum Marti(jam) (17 gadi) izdodas iedroint savu

(nkamo) tvu, neizlmgo Dordu (17 gadi, tagadn bija 47), - k ar organizt situciju, kas rada Dord prliecbu par sevi. is pagrieziens paldz btiski

maint via dzvi, un tagad viam dzv ir lieli pankumi.

(Pie viena viss is paskums paldz kt drokam, o to pielabot ar paam Martijam.)

6.7

Protams, tas tpc, ka prjais tam nepiecieamais jau bija pa Dord - tikai

netika pri slieksnim (vai barjerai) un nesaorganizjs, nekuva par praktisko

dominanti...

6.8

o tmu var vl attstt.

Kaut vai td virzien: situcija, kura paldzja iziroi mainties Dordam, vl

bija diezgan vienkra (ne viegla, bet vismaz vienkra). Realitt visbiek tik

vienkri nebs...

(Piemram, k ir ar iemcanos strdt - teiksim, mcties? Attstties?)

Biogrfisks korekcijas darbs var dados gadjumos prast ar atirgu laiku.

6.9

Cita Atpaka nkotn tipa filma ir muzikl indieu Action replayy, 2010 (krieviskais nosaukums Переиграть судьбу).

Tur galvenajam varonim Bantijam ir pagtn (1975) diezgan ilgi un grti jstrd, lai panktu, ka via nkamo vecku Kiana (kur ar mdza bt sav zi nedros) un Malas kzas notiek aiz mlestbas (nevis ir viu vecku uzspiestas). Tas maina uz labu ar tlko dzvi (lai gan Kianam ar pirmaj variant bija

pankumi vismaz sav profesij).

6.10

Ldzgs k Atpaka nkotn - bet ar jtami saretku problemtiku - ir Dienvidkorejas 2023. gada serils Mirdzoais arbzs.

(Twinkling watermelon/Sparkling watermelon, Мерцающий арбуз/Сияю-щий арбуз/Искрящийся арбуз, t seril sauc jaunieu muziklo grupu.)

Tai skait tiek skartas nedzirdgo problmas.

ai seril es vl neesmu pietiekami noorientjies, lai vartu atrefert.

6.11

Bet grmat Building blocks (1984, pati darbba skas, iet, 1973) Brenns (12 gadi), iepazinis savu tvu Kevinu (45 gadi?) via brnbas laik (10 gadu vecum), spj, tam pateicoties, paldzt - jau pc atgrieans tagadn - ar dam idejm, kuras tik tiem pozitvi izmaina tlko dzvi.

(Kevins vienmr, kop brnbas, ir bijis pienkuma cilvks - un ai zi pat oti

izturgs. Bet, pienkumu nastu nesot, nekad nav bijis pietiekami dros, lai maintu pats savu dzvi... Ar Kianu, starp citu, bija sav zi ldzgi, tikai attiecbs.)

6.12

Izglbt tvu no nves (no nelaimes gadjuma) izdodas, piemram, film Frekvence (Frequency, 2000, krieviski visbiek ar nosaukumu Частота, scenrija autors Toby Emerich), kur laika ceojuma viet ir radiosakari ar pagtni. Bet vlk izdodas ar novrst nves briesmas, kuras draud mtei.

6.13

Un Rosa Velforda romn Ceoana laik [kop] ar kmi (2016, Ross Welford

Time traveling with a hamster, Росс Уэлфорд Путешествие во времени с

хомяком). Te ir saretk, glbt iznk no diviem dadiem nves iemesliem.

6.14

Vl. Tamras Krjukovas Iepriekjs vielas atkrtoana (Тамара Крюкова

Повторение пройденного, 2016?). Galvenais varonis ar klasesbiedreni nejaui nonk pagtn padomju laik un uz laiku kst par via vecku klasesbiedriem. Pie viena mina glbt citu klases biedru, savu nkamo skolotju, no liktengas traumas, kura sagrva via sapus par lielo sportu. Izdodas daji.

6.15

Starp citu, kpc tad nevartu bt vl tds variants...

Msdienu skolnieki vai studenti nonk te padomju, te, teiksim, eizara laik, un t turp un atpaka, pamus. Un mina glbt savus (dadas senuma pakpes)

senus, teiksim, te no sarkan rema, te balt rema sagdtm

nepatikanm vai draudiem.

6.16

Zinmas problmas var sagdt nepietiekams vstures zinanas, un o to no pau izdart var nkties vl korit.

6.17

Bet vl varbt iznk saldzint, k dados laikos mca vsturi. Un izdart kdus

patstvgus secinjumus, varbt ar par msdienm.

6.18

Tlk, vstur ne tuvu ne viss ir viennozmgi un daus jautjumus te var atstt

atkltus. T zinm mr bs atvrta sistma.

6.19

Zinms visprinjums. Ceotji no dadiem laikiem, ne obligti no msdienm,

iegst zinmu pieredzi, dzvojot un mcoties (teiksim, vsturi) dados citos

laikos. (Bet doto vstures posmu pieredzot pai.) Pc tam visi tiekas un to prrun. Bet vl pc tam (...)

6.20

Starp citu, var tikties ar ar autoriem, kuru vstures izpratne/zinanas jau ar nebs dievii absoltas.

6.21

Vai ar...

Martijam no Atpaka nkotn bija jparpjas, lai via nkamie vecki satiktos un ttad vi pats (k ar brlis un msa) vartu piedzimt.

Briem, kad varbtba kuva pai problemtiska (jaunizraistajiem notikumiem attlinot Lornu no Dorda, nevis tuvinot viam), ldzpaemt imenes fotogrfija ska pa daai izdzist.

6.22

(Nezinu, kda veida sinhronizcija var ko tdu pankt... Dados fantastikas

darbos savstarpj laiku ietekme mdz izpausties dadi, un td ir vrts uzstdt pau jautjumu par starplaiku sinhronizcijas veidiem.

Bet fotogrfija, iznk, kalpoja par tdu k indikatoru.)

6.23

Tau jautjums par hronoklasmu sekm ir strdgs un ir atkargs no pieemt laika

modea... un vl daiem piemumiem (kurus parasti nemaz neprdom).

Un acmredzot var taist sietu, kur, vismaz skum, nav skaidrs, k eit stenb darbosies vstures izmaias un hronoklasmi, - un ttad vai bs ldzgas rpes k

Martijam, vai n.

6.24

Un varbt ka to (paus hronoklasmu darbbas principus vai citus laika likumus) mina kaut kd veid prbaudt. (Variantus!)

6.25

Var pardt, cik daudz laika un lieku pu ir prasjusi mticba, ka hronoklasmi

nekd zi nedrkstot bt...

Un vispr - k trauc dadi aizspriedumi un prk auri priekstati par laiku.

6.26

Visprinm: apskatm laika ceojumu, kur atkljas jaunas (vismaz ceotjam iepriek nezinmas) paa laika pabas un ldz ar to jaunas iespjas.

(Var jau bt ar jauni ierobeojumi un aizliegumi, bet is variants ir sliktks.)

Kas notiek, kad cilvki ar vieniem priekstatiem - par vsturi, par laiku, par laika

ceojumiem ceo laik un vstur, kas atbilst citdiem priekstatiem.

6.27

Bet pc tam otrreiz, kad varbt izrds vl kas savdks...

Fantastik reizm ir bijis, tau maz un kopum vrgi.

6.28

...Var teikt, ceojumi problemtisk un nevis fikst, iepriek zinm laik...

6.29

Un, tlk, civilizcija, kura plai praktiz tiei tdus laika ceojumus (vai citas

hronoopercijas, ar ar datoru starpniecbu) ar mri atklt jaunas laika pabas

un efektus, attstt pau hronooperciju praksi.

6.30

Variants: paas laika pabas ir maingas.

(Vai pat t. Laika pabas skum negaidti pards k maingas. Pc tam izdodas to visu apvienot, izskaidrot vien augstka lmea koncepcij. Bet vl pc tam ar is lmenis izrds maings...)

Bet es turpinu vienkri par laika ceojumiem.

6.31

Roberts Jangs Kad laiks vl bija jauns (Robert Young When time was new, 1964, Роберт Янг У начала времен). Sav zi saretks paldzbas (un draudzbas) gadjums.

SPOILERS. Laika ceotjs Hovards krta period izglbj (ar piedzvojumiem) divus gangsteru nolauptus brnus, brli un msu no Marsa. Vii pieeras viens otram. Tad marsieu policisti savc brnus, bet Hovards paliek pie salauztas laika manas... Tau pc tam viu izglbj jau pieauguie brlis ar msu, kuri ir uzbvjui laika manu un ierodas pie via.

Kdi var bt vl saretki gadjumi, vl attsttki idejas varianti?

6.32

Kira Buliova stst Pagjuais laiks (Кир Булычев Прошедшее время) ir

tiea papaldzba.

SPOILERS. Grmatvedis Nikolajs Lokins, viens no pastvgajiem personiem

cikl par pilstu Veikij Gusara (Diais Kokltjs), pateicoties profesora Minca

laika manai, nonk no, iet, 1988. gada (reformu laiks) 1948. gad (Staina

laiks). Satiek sevi jaunb - un prliecina atstt darbu ek un kt par grmatvedi.

6.33

Kdi vl hrono-papaldzbas veidi jau ir bijui fantastik?

Un, galvenais, kdi vl var bt?

6.34

Var mint drusku iztloties dzvi, kur papaldzba/pakorekcija ceojot laik (vai

k citdi stjoties sakaros ar pagtni) btu diezgan parasta lieta.

Bet varbt tur pastv pat zintne par hrono-papaldzbu?

6.35

Varbt der pavkt un apkopot kd informcijas/ideju fond darbus (tai skait

fanfikus), kur, nonkot pagtn, tiek paldzts saviem veckiem vai tml. pc

iespjas dads problms?

Tpat - kur paldzbai otram cilvkam noder vecumu izmaias.

6.36

Vai abpusjai paldzbai.

Un papaldzbai.

Un ar - abpusjai papaldzbai.

Vai pat daudzpusjai.

6.37

Ieskumam varbt - fikst, kdu labumu dotaj stst ir devuas opercijas ar

laiku vai ar vecumu (un tm sekojoie paskumi).

Un, tlk, k to vartu vl dadot, uzlabot, attstt.

Tai skait ar fantzijas pamienu paldzbu.

6.38

Varbt ne tikai pagtn.

Lk, Atpaka nkotn - 2 Martijs dodas uz nkotni paldzt saviem brniem.

(Lai gan nkotn pastv ar pieauguais Martijs. Interesanti...)

6.39

(Starp citu, nkotnes gadjum ceotjiem tpat - un pat vl jo vairk - var bt

dadi priekstati par o nkotni ar dadm to atirbm no ceojum redzams

realittes...

Bet ko ar o lietu var dart, jau regulri, sistemtiski, c i v i l i z c i j a stst?)

6.40

(Protams, var bt ar gadjumi, kad vi - vai ir prk nesaprotams - taisni redzamais, tieais iespaids.

Vai kad iznk kaut k vl saretk un problmm bagtk...)

6.41

Un vl jau ir, teiksim, paralls pasaules (parallie laiki).

Un varbt ar kas vl interesantks...

6.42

Var pamaint (un paptt) dadus mrogus.

Paldzba sev vai citam pirms 30 gadiem, pirms 3 mintm, pirms 0,3 sekundm (kad abi ir gandrz paralli) u.c.

Vai kop pirms 30 gadiem un pirms 3 mintm. (Vl variantus.)

Paldzba tdai parallajai pasaulei/biogrfijai, kura praktiski neatiras (kaut ar pastv paralli), vai kura diezgan stipri atiras, vai (...)

Un t tlk.

6.43

iet, biogrfijas izmaiu fantastika ir pagaidm daudz vjk attstta nek

vstures izmaiu fantastika - kurai gan ar ir daudz trkumu un, galvenais, daudz

neizmantotu iespju.

6.44.

Es teicu: opercijas ar laiku vai vecumu. Ts ir sav zi ldzgas lietas, bet sav zi n... Kdas vl opercijas vartu bt sav zi ldzgas?

6.45

Vl variants. Pieemsim, ka pastv tehnika pagtnes virtulai ptniecbai,

srfoanai pagtn.

Kdas priekrocbas un kdi trkumi, saldzinot ar iepriekjo, ties kltbtnes

variantu?

(Var pieemt, ka pie tam pastv ar kdas iedarbbas iespjas, tau limittas.

Variantus.)

6.46

Paldzba, t var bt ne tikai glbana no nelaimes vai tml. Var bt ar, teiksim,

radoa sadarbba.

6.47

Starp citu... Rakstnieks, teiksim, fantasts, kur regulri komunic pats ar sevi no

dadiem laikiem, no posmiem, kad ir bijuas dadas ieceres... Radoie dialogi.

6.48

Ko jaunu vispr var dot iespja sadarboties laik?

Kas no t jau ir bijis fantastik? Bet kas vl nav mants?

6.49

Joka pc (?):

- Ko js pareiz rakstt?

- ogad es rakstu romnu par (...) Bet pagju gad es pareiz rakstu par (...)

6.50

Bet kdm laika pabm/kdm tehnoloijm jbt, lai apmram tdi joki piepildtos?

Un k tdas lietas vartu attlot plak, izvrstk?

7. Viena hronofantastikas problma. Variantu sintze? Ar izvli?

7.1

Atkpe. Viena hronofantastikas problma.

Gan Geila, gan Velforda gadjum (tpat k daudzos citos) neatrisints paliek

jautjums: kd mr jauns notikumu gaitas izmaintie cilvki ir tie pai cilvki,

nevis, var skaitt, nomainti ar analogiem?

Piemram, galven varoa vectvs Velfordam. Vai pats nkotnes Dords Geilam.

7.2

Te ir darbs tlkai fantastikas (zintniski fantastisks domas) attstbai

(attstanai!).

7.3

Starp citu, te ir, iet, ar zinma konceptula pretruna.

No nkotnes (eit - pc 30 gadiem) Dorda viedoka maints nkotnes Dords

acmredzot nav (pietiekam mr) tas pats cilvks - un otrdi.

Tas ir - diez vai pirms nkotnes Dords gribtu t vienkri emt un mehniski

nomainties, kaut ar ar veiksmgku variantu. Pirms pagtnes 30 gadiem ar visu to saturu ejot zudum.

(Bet varbt tomr gribtu? Vai ar dados tda tipa gadjumos tas cilvkiem bs dadi?)

Savukrt pagtnes (pirms 30 gadiem) Dords droi vien gribtu kt par Dordu no otrs nkotnes un nevis no pirms.

Un vai otrs nkotnes Dords bs ieinterests integrt pieredzi no pirm varianta? Kpc?

7.4

Un tomr - tas ir viens un tas pats Dords.

Citdi uzdevumam zd lielk daa jgas.

7.5

Un pri paliek kaut kds stulbs fatlisms. Cilvkam esot piekaltam, nereti pat kaut

kdm idiotiskm detam, tikai tpc vien, ka tdas reiz ir gadjus.

7.6

Manuprt, runa vartu bt par pamienu, k cilvkam iegt piekuvi abiem savas

biogrfijas variantiem piemram, abjdm atmim.

(Un, tlk, spju ar o fondu rkoties.)

Tas, protams, attiecas uz visiem cilvkiem, ko skruas laika ceojuma sekas (piemram, gan uz Martiju, gan uz Dordu - utt.).

7.7

Nemaz tik liela brnuma te nav. Kdu laboana dod jaunu pieredzi. Tikai te pieredzes apjoms ir gandrz vai vesela alternatv biogrfija. Jo ar laika ceojumu paldzbu top iespjama kdu laboana visai radikl veid.

Bet...

7.8

Tau pats laika ceojums k tds o sintzi vl it k nepiedv - un pagaidm t izskats k otrs, papildu brnums...

7.9

Bet varbt tomr? Vai var atrast piekuves efektam kdu zintniski fantastisku

(ZF-) pamatojumu - un vl tdu, kas tuvs laika ceojumu vai paa laika dabai vai, teiksim, kdm pietiekami loiskm lietm no closakarbu pasaules?

7.10

Protams, kamr vl nav atrasts, fantastik var ar vienkri attlot pau efektu,

sekas bez pamatojuma. Pau lidoanu, pai nekavjoties pie paklja patnbm.

Un tomr kaut ko atrast btu oti dergi.

7.11

Tlk. Varbt ka ir vl citi risinjumi, ne tikai piekuve. Variantus!

7.12

Starp citu, paas atmias vl nedikt mehniski viennozmgi to, kdi ms esam. Pat ar vienu un to pau atmiu fondu var tlk bvt dadas lietas.

Bet alternatvas, variatvas atmias var dot vl papildu iespju zinmai neatkarbai

no abiem atseviajiem variantiem, iespju vl vairk nek parastaj dzv

pacelties pri tiem.

Vai tad ms ko ldzgu jau nedarm, teiksim, ar savm dadajm lomm darb

vai skol un mjs?

7.13

Jo vairk, ja em vr ne vien trs atmias, bet ar, piemram, iemaas utt.

7.14

Tlk, interesanti btu paskatties/paprojektt variantu, kur da

atmias/biogrfijas papildinana (jeb personbas papildinanas darbs) notiek

laiku pa laikam (kaut vai to pau laika ceojumu d).

Tai skait, papildinana ar izmaim (visai biem, kaut droi vien parasti nelielm), ko izsauc nevis specila tavas biogrfijas mainana, bet - garmejot - kdi citi laika ceojumi.

Protams, ka apgt pieredzi no dadm laika plsmm ir labk nek tikai no

vienas.

7.15

(Attlot jau var ar epizods, ne uzreiz izvrsti un pilngi.)

Te var iznkt ar papildinana ar jaunm prasmm no jaunajiem biogrfijas variantiem. Ar t, protams, nenotiks glui automtiski, bet bs jpastrd o

prasmju integrcijai sav personb.

Saretks ir jautjums par rakstura pabm. (Bet ar tm var kaut kd mr pacelties pri, personba ir kas vairk par rakstura pabm.)

Lai gan fantastik var to visu varit apskatt tdu darbu tuvk vai neapskatt un

aprobeoties ar gatavu rezulttu.

7.16

Starp citu, to var skatt k zinmu darba dalanas un koopercijas paveidu. Starp personm-analogiem no dadajiem laika variantiem. Pieredzes skotnj uzkrana notiek atsevii pa variantiem, bet vlk t der visiem kop.

Interesanti, kdas vispr var bt dadas darba dalanas un koopercijas laik (tai skait parallajos variantos)?

7.17

Vispr - biogrfijas papildinanai btu jbt pietiekami normlai lietai.

No otras puses, labi, ja vajadzbas gadjum tu vari kdu savu variantu ar atslgt nost no sevis. Neuzemt sev to, kas var tikai trauct.

Lietai vislabk bt vadmai.

Var izvlties, kurus papildinjumus pieemt un integrt sev, kurus n, bet kurus pa daai vai kaut k pai apstrdjot. Un kurus atlikt rezerv.

7.18

Analoija? Par vairk fiziskm lietm.

Pieemsim, biogrfijas pirmaj variant varonim ir brlis A, bet izmaintaj

variant ir cits brlis B. Tau, ja ir piekuve (vai vl kds risinjums), viam tagad ir abi bri! Un kop vii jau ir trs.

pai ja pieem, ka turpmk vii visi var kaut k uzturt sakarus sav starp.

7.19

Bet...

Bet kas bs vl tlk - ja ms iedomjamies milzgu skaitu laika ceojumu,

izmaiu... un bru?

(Jo diezgan loiski ir pieemt, ka paas laika ceojumu iespjas nekad nebeigsies. Tpc ir iespjami ar tdi varianti. Un jmina saprast, ko ar tiem var dart.)

7.20

Tad ticamka iet grupans ar tuvkajiem/simptiskkajiem variantiem (vai

vl pc kdas vajadzbas), nevis bezgala plaa un vienmrga brlba.

(Un lielajai brlbai tad bs prkljums no mazkm grupm.

Pie tam viens indivds ne obligti vienmr pieders tikai vienai.)

7.21

Varbt te iznk sava veida imenes plnoana.

(Teiksim, cik - un kuri - bri bs tav aktulaj imen.)

7.22

Savukrt atmiu/biogrfiju gadjum strukturana un eelonana ar zinmu izvli. Dadiem biogrfijas/superbiogrfijas momentiem nav visiem vienda nozme un vienda piekuve.

7.23

Sav zi te iznk, ka var izvlties un maint savu pagtni.

(Pat vairs neveicot pau laika ceojumu, bet paliekot eso piekuves spektra

robes.)

7.24

(Vai ar pati piekuve jau ietver kdas hronoopercijas?

Vai var bt gan t, gan t?)

7.25

Gan (super)biogrfija, gan situcija ar briem vai tml. te vismaz pa daai iegst

atvrtas sistmas pabas.

(Nkotnei atvrta ir ar parast biogrfija, bet te bs kas vairk.)

7.26

Te man iznca, ka pieeja atmim un pieeja briem ir sav zi atirga. Biogrfijas (atmi... vai ne tikai?) apvienojas vien superbiogrfij.

(Idejas kpinanas gadjum - varbt stipri strukturt, pai organizt.)

Bet bri, protams, paliek patstvgi.

7.27

Tas, protams, aiz praktiskiem/tiskiem apsvrumiem.

Atliek izdomt fiziklos pamatojumus, risinjumus iem variantiem.

Kpc gan lai tdi nevartu bt?

7.28

(Lai gan ar fiziski atmiu integrciju ir viegli iztloties, bru grtk.

Un vii pai var to ar negribt.)

7.29

Bet...

Laikam jau starpba var bt ar relatva.

Visprpieemtaj hronofantastikas praks ir t, ka dadajm laika lnijm

atbilst (ar retiem izmumiem) fiziski dadi dubultnieki. Tas ir, tavi fiziskie analogi (vai strukturlie, funkcionlie, pc vietas pasaul).

Bet tad a) fizisk ldzba un b) ldzba pc piekuves var, princip, kombinties

dadi.

7.30

Ja tev un dotajam tavam analogam ir dadi komplekti no piekuvm/atmim (jo

ne jau visus variantus tu em pret - un tpat vi) - tad js t ar paliekat analogi,

nevis viens un tas pats cilvks.

7.31

Bet ja viendi...

Bet ja pa daai viendi...

Bet ja tas var mainties...

Bet ja piekuve patiesb ir no laika ceojumiem neatkarga lieta... (Kda?)

7.32

Ja briem ir vienda piekuve atmim u.tml... resp., ja abiem/visiem ir tas pats

komplekts, kaut ar fiziski vii atrodas dads parallajs vsturs, - tad...

Tad var bt atkargs no pau izvles: turpint sinhronizties tlk - vai palikt patstvgiem, lai gan uz doto momentu komplekti ir viendi.

7.33

Nav zinms, kuri no iem variantiem var kt reli - ja bs laika ceojumi un piekuves. Bet fantastik dertu paptt tos visus.

(Lai gan varbt ne visus vars uzreiz zintniskaj fantastik.)

7.34

Te droi vien ir vl daudz ko domt. Man patlaban slinkums.

(Ne jau ar vism, kaut paa izvirztajm, idejm es pats tieku ldz galam.)

Bet vismaz par izvles iespjm/vadmbu un par atvrto sistmu, iet, jau ir

pusldz skaidrs.

7.35

...Katr zi - ausminties nevajag.

Sliktk gadjum var aprobeoties ar nedaudz laika ceojumiem - ja lielku

sistmu jautjumi pagaidm iet neatrisinmi vai stipri apgrtinoi.

7.36

Galu gal, no hronoprakses dotajm iespjm reli izmantotas tiks ne jau visas

pc krtas, bet ts, kuras vajag.

Nekur nav teikts, ka par katru cenu vajag vairk.

7.37

(Piezme.

Piemram, ar cirvi var nosist cilvku. Vl vairk - sadzves slepkavbas kopsumm

mdz atemt pat vairk dzvbu nek slepkavbas ar iepriekju nodomu, ja

neskaita karus.

Tomr galvenokrt cirvjus lieto normlos nolkos! Un izmumu nav tik daudz, lai to d civilizcija atteiktos no cirvjiem un citiem sadzves priekmetiem.

Varbt ka ar laiku du izmumu vispr vairs nebs...

Tas pats ar laika manu utt.

Ka daudzi autori mdz bt tri vai slimgi orientti uz katastrofm vai aunprtbm,

t ka normlai dzvei un radoiem fantastisko iespju pielietojumiem vairs neatliek

vietas/laika, - ts jau ir viu problmas, tm nav jbt msjm.)

7.38

Fantzij var iztloties, piemram, ka piekuves paplainanas iespjas ir limittas. Ka to nosaka dabas likumi vai ka tam vajag kdus daudz lielkus resursus vai (kas iet diezgan ticami) augstku attstbas lmeni.

is nosacjums var enert ar jaunas problmas un idejas, kdu nav bezlimita

variant.

7.39

Personiski es no diviem fantastikas variantiem attstt iespjas vai uz iespju trkuma bzes taist morli - izvlos pirmo (varbt ar kdiem izmumiem).

7.40

...Divi bri A un B atceras, k vien situcij vai vien biogrfij A ir bijis veckais

un paldzjis otram ar savu bagtko pieredzi bet otr atkal B...

T var dzvot - un pat lieliski dzvot!

7.41

(Bet dai mums pierastie priekstati, protams, mainsies. K jau mdz bt pie

attstbas... Tau priekstati ir cilvka d un nevis otrdi.)

7.42

Vl variants (man tas iet vjks nek piekuve). Abi Dordi paliek k tri

atsevias personas, bet veiksmgkais no viiem var paldzt otram.

7.43

Kpinm. Dordi no daudziem variantiem. Konference vai vl kdas ciekas sadarbbas formas. (Variantus.)

Dordu kopiena. Mana personisk kopiena Lielaj Laik.

7.44

J, vecumu fantastikas sakar... Iespjams, dads tavs apakbiogrfijs var

atirties ar tavs vecums.

Un jebkur gadjum atirsies (vairk vai mazk, t vai citdi) piepildjums ar notikumiem, pieredze.

Tlk jau katrs pats var izdomt ko interesantu.

7.45

Bet vl var jautt: vai cilvks ar atmim no diviem komplektiem bs tas pats cilvks, kas bija ar vienu?

Ttad vai plaka piekuve atrisins pau uzstdto (7.1) problmu?

7.46

Vi vismaz neko nezauds.

7.47

Tlkais atkargs drzk no t, k vi pats to uzems.

Un, ja tdi procesi bs dzves norma, tad...

7.48

Jatceras, ka savu identitti galu gal nosaka cilvks pats (un via attiecbas ar citiem cilvkiem), nevis kds rjs novrotjs ar formlo pazmju sarakstu. Dieml o svargo metodoloisko principu nereti neievro un mdz domt prk primitvi.

7.49

Un ka cilvka identitte stipri mains jau msu tagadj dzv. Saldzinsim cilvku 3 gadu vecum ar viu pau, bet 30-gadgu...

7.50

...Iespjams, ka tlkai risinanai ir preczk jnosaka galvens pretrunas vis aj problemtik un ka tad vars lietot pretrunu risinanas pamienus no TRIZ. (Neesmu apguvis.)

7.51

Un vl. Ko no s tmas risinjumiem var attiecint ne vien uz cilvkiem, bet ar

uz notikumiem?

Vai pc hronooprercijas var rasties notikums ar divkru jgu vai k tamldzgi?

Bet tlk? Varbt pat: ikviens notikums k atvrta sistma? Varbt tos t ar vajag skatt? Bet pilngi fiksti notikumi atbilst tikai agrnai realittes izzinanas un apganas stadijai?

...Kdi veidi var bt notikuma relativittei?

Atgrieos pie pamattmas.

8. ReLife u.c.

8.1

Vl. Vecumu transformcijas var atirties ar pc citiem parametriem, piemram,

pc ilguma.

Oega Kurguzova ststi Ttis zns (Олег Кургузов Мальчик-папа no cikla

Рассказы маленького мальчика) - kdas stundas, un tvs ar dlu kop labi

pavada laiku. Maz tta lielajos nedarbos - 4 dienas, Enstija romn - mneiem.

Utt. Ar te vl ne tuvu nebs izsmeltas visas iespjas.

8.2

(Tas skait - notiekot nevis vienkrai vecuma maiai vienu reizi, bet kaut k

dinamiskk un pc saretkiem likumiem.)

8.3

Variantus k o ideju dadot? Pirmkrt jau kas mainsies, ja bs cits maint

vecum pavadm laika ilgums? Varbt skumam var emt jau pazstamus

sietus un iztloties, kas bs, ja o parametru pamaina piemram, pastiepj o

laiku garku?

8.4

Viens zintniski fantastisks variants: atjaunoans, lai izrsttu no vecumam raksturgm kaitm (vai kdm citm).

K Vernora Vinda stst Saspringtais laiks Frmontas vidusskol (Vernor Vinge

Fast times at Fairmont High, 2001, Вернор Виндж Горячая пора в Фэрмаунтской средней школе ), kur viens no vidusskolniekiem ir citas skolnieces, mazliet jaunkas, vectvs.

8.5

(Protams, variantu par radnieciskm attiecbm vai dadm pagtnes pieredzm skol/klas var izsplt dadi. Tai skait, par dalanos pieredz tdos apstkos, par dada veida savstarpjo paldzbu utt.

...Un interesanti, k tas ir, ja dadu laikmetu pieredze nevis paliek dalta pa vecuma grupm, bet jaucas kop?)

8.6

Vl. Georgija Gurevia romn Ms - no Saules sistmas (Георгий Гуревич Мы

- из Солнечной системы, 1965) izcilais matemtiis Ghors tiek (avrijas

apstkos) ierakstts (t saukt ratomizcija), bet pc tam atdzvints,

materializts pc ieraksta.

Bet ierakstu pie viena paremontjot, prprogrammjot - un vi tagad ir

vesels un bioloiski jauns.

Sekas jaunbai gan nav tikai pozitvas: viam jau t bija daas grtbas saprasties

ar citiem cilvkiem, bet tagad, iet, ir vl grtk. Jaunba viam s iezmes ir

pastiprinjusi (veicinjusi)...

Un ts nav kdas kdas augmcelanas proces, tds viam ir raksturs!

8.7

Kdi trkumi, kdi mnusi var gadties, cilvkiem atjaunojoties?

(Pieemsim, ka viss atmiu fonds paliek.)

Kur izdoms vairk? Jo pai - tdus, kuri tekstos vl nav manti?

Tlk, kdi risinjumi m problmm?

Visprgk: ne tikai atjaunojoties - prejot no viena vecuma cit, dados variantos?

8.8

Japu film un animcijas (anim) seril ReLife (ap 2016-2018) galvenais

varonis, piedaloties pa eksperiment, atjaunojas no 27 uz 17 (seril - tikai

izskata zi, ne vis fiziskaj form) un atkal iet skolas izlaiduma klas.

SPOILERS. Ar mcbm pagrti, bet ar komunikciju pamazm arvien labk, pakpeniski vi sk sav zi paldzt jaunajiem klasesbiedriem.

Tas paldz ar paam prvart psihotraumu, kura iepriek bija viu dzv

nobremzjusi, - un, var teikt, atgt savu agrko Es.

(Viens via minjums sav pirmaj darba viet paldzt citam beidzs, pc via

paa domm, oti neveiksmgi - un via vainas d. Vi aizgja no firmas un kop

t laika vairs neatrada pastvgu darbu. Un turpinja prdzvot.)

8.9

Tuvu serila beigm vi koment.

Pateicoties eksperimentam, es atrisinju daudzas problmas. Es dzvoju starp

jauniem cilvkiem, uzzinju viu jaunos uzskatus par dzvi - un sapratu, ka tiku

vienkri piemis visu k dotu. Un tas man atgdinja, cik daudz tas nozm. T

ir vrtga pieredze, kuras man nebtu, ja es btu dzvojis savu parasto dzvi.

Savukrt via 27-gadnieka dzves un domanas pieredze deva viam labkas

iespjas paldzt saviem jaunajiem biedriem.

8.10

(Varbt bs dergi apskatt dus procesus fantastik - vai pat dzv - k

mijiedarbbas starp p i e r e d z m?)

8.11

Ar k savu nkamo darbu vi pc eksperimenta izvlas rpes par cilvkiem.

Film vi kst par pasniedzju (iet, skol), seril - par paas ReLife

laboratorijas ldzstrdnieku.

8.12

Seril (ne film) ir pardtas ar daas problmas pa eksperiment - kdas ir

galven varoa kuratoram un divkrt viengadniekam (27, 17).

8.13

Bija vl papildnosacjums - pc eksperimenta klasesbiedri, visi pie eksperimenta

nepiederoie, viu aizmirss ( gada atmias par viu tiks izdzstas).

ausmgs barbarisms (realitt, vismaz demokrtisk sabiedrb, tda lieta btu

kriminla) - bet no literr viedoka saprotams vienkrojums, lai ierobeotu

problmu loku un pau serilu/filmu.

Tikai - vai bija vrts ierobeot?

8.14

Lai gan pat is nosacjums te neiet glui pa tuko, zinmas atzias tiek gtas.

Piemram: pat ja atmias par tevi zuds, rezultti no tava paveikt paliks!

Tomr tipa nosacjumi - un taisni tdus visvairk mdz tirat parasti vairk em nek dod.

Varbt tos tira ekonomijas d - uz visdu trkumu un nelaimju bzes var ar mazu domanu taist daudz morles un emociju.

8.15

Uzfantazsim vl drusku savdk?

Otrdais variants: tiek ieslgtas atmias, kuras ldz tam bija blotas.

Tikai tagad es redzu, cik daudz eksperimentos es patiesb esmu piedaljies

un no cik liela prmaiu klsta es tagad varu izvlties labks!

8.16

emam tomr ar variantu ar atmiu zuanu, tikai aranjam drusku savdk.

Pieemsim, ka cilvkiem ir iespja dau savas dzves (te var bt visdadkie varianti) dzvot virtuli: pc tam ie gabali pazuds, paliekot tikai zinmm sekm, bet ne vism.

(Varbt to nosaka dabas likumi, ldzgi k virtulajm daim fizik.)

8.17

Daudz ko ms varam dart it k izminjuma krt, bez pilnvrtgm relajm sekm. Vienkrkais variants: pamat dzve k parasti, bet vl plus virtulie

papildinjumi.

K to var izmantot (protams, uz labu variantus!), ko gt?

8.18

(Ldzgs variants sport piemram, aha spl.

Tad laikam sacenas nevis viena sples trajektorija, bet veseli spektri.)

8.19

Bet td gadjum droi vien ir iespjams ar t, ka vienam virtulais citam tomr paliek rels. Teiksim, atkarb no vajadzbas.

Acmredzot te ir ar kdas pretrunas.

8.20

Kdas vl kvantu fizikas idejas te vartu (fantzij) lietot?

9. Tempograda. Laikmeta acis. Bri...

9.1

Vl daas vecumu fantastikas - un tamldzgas - idejas no literatras.

Dzve cit fizikl laika zon ar trku laiku (hronofantastika, bet bez laika ceojumiem) - Georgija Gurevia lieliskaj romn Tempograda (Георгий

Гуревич Темпоград, 1980).

Tempograda ir pilsta zem kupola ar patrintu laiku (mums diennakts, tur

gads) un samazintiem izmriem. (Zintniski fantastiskais pamatojums ir dots

garstst Tiek veikts atkljums Делается открытие, 1978.)

To izmanto zintniskm un citm radom (visbiek) nodarbbm gan atsevii

cilvki, kuriem citdi pietrkst laika, gan veseli kolektvi un ptjumu programmas.

Piemram, lai plnotu, k izglbt kdas plantas iedzvotjus no drzum

paredzam viu zvaigznes sprdziena (nova).

9.2

SPOILERS. Galvenais varonis, students evs Janvarcevs, tiek komandts uz Tempogradu k tulks saruns ar citplantieiem. Pc tam viam atrodas vl citi

uzdevumi un vl, un vl... Vi atgrieas apmram pc mnea k pieredzjis

zintnieks, nodzvojis tur kdus 35 gadus un pabijis par Tempogradas prezidentu.

Via meitenei te uz vietas joprojm ir 19...

9.3

Starp citu, tuvu grmatas finlam aizskas diskusija. Vai neprvest arvien vairk

darbu uz patrinto laiku - bet galu gal visu civilizciju (T-gradizcija).

Un tlk bs vl vairk patrintais laiks - utt.

9.4

T-gradizcijas pretinieku argumenti man neiet prliecinoi. Kaut kas liriu

gar, tri emocionls, diezgan neskaidrs un ar daudziem aizspriedumiem,

stereotipiem.

9.5

Tau ar pati ideja iet neprdomta. Cik liela jga ir prnest visu to pau, kas ir

tagad, uz trku laiku?

Manuprt, drzk vajag maksimli izmantot tempu/laiku dadbas, to

kombinanas un vadanas iespjas. Dabt lielku iespju spektru - ldz ar to ar

jaunu, labku kvalitti paam laikam.

9.6

iet, nemitgais linerais trk, trk! ir iegjis asins visvairk no boeviku

(lielinieku) laikiem. Bet boeviki taisjs karot (pai bdami no galvenajiem

uzkarsts situcijas vaininiekiem). Un viiem vispr bija raksturga mga

saspringuma propaganda... Tempogradas laiku cilvcei nav ar ko karot vai pat

konkurt. Tad kda jga ai monotonajai trieksmei?

9.7

Cik atceros... Viktora Kolupajeva garstst Vientunieka poles (Виктор

Колупаев Качели Отшельника, 1972) tempu atirbas tiek izmantotas atkljumu veikanai.

(To dara kosmisk ekspedcija, kura ir uzgjusi o neparasto objektu... preczk

sakot, laikam otr ekspedcija.)

Trdijas Kanavanas ststs Laika istaba (Trudi Canavan A room for

improvement, 2003, Труди Канаван Комната времени). patnj dzvoka

iemtniece izmanto laika truma izmaias mkslinieciskajai jaunradei.

Kira Buliova ststs T skas pldi (Кир Булычев Так начинаются

наводнения, 1967). SPOILERS. Iespja maint tempus un closakarbas uz

mazs plantas tiek izmantota avarjua astronauta glbanai. Pie tam notiek

(iet, plantas mroga) balsoana par m izmaim.

9.8

Ko jaunu te (darans ar dada tempa reioniem) var dot datortehnikas un

attlinto kontaktu iespjas?

(Lielk daa fantastikas ir tomr uzrakstta laikos, kad das iespjas bija oti

ierobeotas. Un ar iztlotas tika visai ierobeoti.)

9.9

Pie viena, garmejot.

Iedomsimies pulksteni, kas rda nevis vienlnijas laiku, bet saretku?

Teiksim, ne vien teko momenta koordinti laik (mums pierasts - uz laika

lnijas) - bet ar laika struktru (laicisko iespju struktru) ap o momentu?

Kura var mainties ar atkarb no laika ceojumiem u.c. sakaru iespjm laik.

(Sava veida karti? T vairs nav vienkri lnija.)

Tda pulkstea rdjum katram laika punktam var bt vairki iespjamie turpinjumi.

9.10

Kdos veidos vispr var padziint pulksteni?

Sackste: kur iedomsies vairk dadu pulksteu.

9.11

Ja btu iespja pc patikas maint bioloisko vecumu - kdas romna Tempograda problmas tas atrisintu, kdas n?

Vai rastos ar kdas jaunas?

9.12

K tempu, laika trumu dadbu vartu izmantot indivda dzv?

(Daudzveidgi! Variantus!)

9.13

Kdos veidos vispr var izmantot (un kdos tiek izmantotas jau esoaj

fantastik) tempu atirbas un izmaias?

9.14

Un tpat par citiem laika efektiem...

9.15

Aleksandra un Sergeja Abramovu (tva un dla) Laikmeta acis (Александр

Абрамов, Сергей Абрамов Глаза века, 1967). Drzk vienkri hrono-

fantastika, tau ar vecumam ir sava loma.

1950-to gadu beigas vai 60-to skums. Vidusskolnieks Volodja (Vladimirs) un via tvs (ststtjs) Aleksandrs nonk laika ceojum uz tva jaunbu 1917. gad, saj demokrtijas laik Krievij.

Pieauguais tlk praktiski nepiedals un turpmk ststa par notikumiem - cik es

saprotu - tvertiem caur jaunbas atmiu prizmu (kuras tagad papildintas ar iem

notikumiem - papildintas, nevis pilnb aizvietotas).

Volodja mina viengadniekam Saam paldzt tikt skaidrb daos jautjumos,

tai skait saisttos ar politiku.

Viens no galvenajiem motviem k dadu laikmetu un paaudu cilvki var vienu

un to pau redzt savdk - laikmeta acis.

(eit pa daai abstrahjoties no t, ka ar viena laika cilvki var skatties oti dadi.)

9.16

Papildu jgu dod notikuais rpus teksta.

Skaidrba, kuru Volodja mina dot Saam, ir skaidrba boeviku un viu

viengs patiesbas gar (kda t visum skaitjs ar 1960-jos gados, kad boeviku revolcija joprojm bija sakralizta).

o to gan te dod ar tda: iet, paldz atklt vienu neuzticamu cilvku.

Bet...

Katr zi tagad mums, lastjiem, ir iespja paskatties uz visu lietu ar tre laikmeta acm.

9.17

Ldzga ideju korekcija un bagtinana no vlks/rpusteksta pieredzes gads

fantastik ad un tad.

Dakrt to var izmantot btiskai idejas attstbai.

(Bet varbt t ir tipiska fantastikas paba, tikai jmk lietot?)

9.18

Piemram, Jozefa Nesvadbas ststs Vstures izncinanas trests (latviski izdots

krjum: Jozefs Nesvadba Einteina smadzenes, 1968).

Pc kura rodas iespaids, ka viss iet vsturiski nepiecieami un neapturami.

Un iet uz... j, uz socilisma uzvaru.

Un, jsaka, vstures izncintju idejas tik tiem izrdjs saldzinoi nenopiet-

nas, vienkrotas un virspusjas. (K lielkajai daai vstures maintju ldz im!) T ka sava taisnba ststam ir. Manuprt, to ir dergi last ar msu diens.

Tau, k izrds, pats socilisms (patiesb - valsts monopolisms) bija pagaidu

novirze no vstures pamattendences.

9.19

Vsturisk determincija un attstba izrds vl saretka, nek rda ststs. Bet msu parastie pavirie priekstati par vsturi - vl tlki no sarets realittes.

(Un tas vl neskarot jautjumus par pau pamattendenci - kur ar var nebt

viss tik viennozmgi.)

9.20

Varbt ar te derja pavkt piemrus td gar (un mint domt paam, ar pat

vl neatkargi no vkanas).

Un dabt kdu priekstatu, k var strdt ar fantastiku, lai iegtu no ts vairk nek tur ldz im bija!

9.21

Bez tam varbt var pameklt gadjumus literatr, kad t jau ir strdts.

Tai skait - ideju radoo attstbu fanfikos.

9.22

Un vl. K var tlk attstt Abramovu ideju par laikmeta acm - un par dadu

skatjumu mijiedarbbm? Un sadarbbm?

(Skumam vienkrbas labad var pieemt, ka visi dalbnieki pieiet pc iespjas

objektvi, lietii, bez psihoanas, ka tiek aizskartas svts vrtbas.)

9.23

Kas btu, ja katrs vartu skatties ar daudzu laikmetu acm - kaut zinm mr?

9.24

Pa daai jau t var ar tagad.

Varbt ir vrts ar specili pamint, patrenties?

Varbt tas bs vieglk tiem, kas ir dzvojui ar padomju laik un atceras o to no tolaiku domanas.

Vai ar - pasekot ldzi jaunm domanas tendencm tagadn, k ts maina

ierasto.

Lai gan ne katra tendence, kura tagad iet nopietna, tda ar paliks...

9.25

Bet ko eit dotu klt laika ceojumi?

Un, tlk, dadas attlints uztveres un darbbas iespjas laik?

Bet dzve cit laik?

9.26

Pie viena. Ko jaunu laika paradoksu tm var dabt, ja apskata ne vien laika

ceojumus, bet ar attlintos kontaktus - tai skait starp vairkm vai pat daudzm vietm reiz?

9.27

Iedomsimies diskusiju internet - bet td internet, kas savieno ar laikus.

N, protams, ar msdienu internet ir cilvki, kuri mina apgzt Einteinu, pie tam visbiek kd visai jocg veid. Bet laika internet sadursmju starp jaunm idejm un veco uztveri droi vien bs vl vairk...

Bet iedomsimies, ka tas notiek bez prk lielm mubm. Vai td gadjum no dm diskusijm (un vispr no citlaiku ideju pieejambas internet) var bt ar

kds labums?

Piemram, vai tas var veicint nkotnes ideju uztveri, sava veida izgltoanos?

Vai tas var kdreiz paldzt ar paam nkotnietim via idejas attstan vai

vismaz popularizan?

Vai var veicint konstruktvm alternatvm bagtku nkotni?

N, es saprotu, ka prsvar bs spams, nesapraans, varbt jauns idejas

attstba tiks drzk kavta. Bet abstrahsimies no s masas, specili pameklsim pozitvus efektus, kdi AR vartu bt!

9.28

Mihails Puhovs Ms un msu vecki (Михаил Пухов Мы и наши родители).

Relatvistiskais Einteina efekts (pazstams k dvu paradokss).

Kur, starp citu, ir pilngi rels, ne fantastisks (ir veikti eksperimenti ar

mikrodaim).

Un varbt nkotn briem t ar bs, k stst. Ja pieem, ka bs tl kosmosa

ekspedcijas, pie tam ar mums patlaban zinmajiem (nevis radikli jauniem) ldzekiem.

9.29

SPOILERS.

Vladimirs un Olga atgriezuies no tla kosmisk reisa joprojm jauni, bet uz

Zemes ir pagjis daudz gadu.

Viiem adaptties paldz viu dls Aleksandrs - vectti Saa (viam ir 80, kas

tais laikos ir mos vecums). Tai skait - vi paldz jaunajiem nogludint asumus

abu attiecbs. Pieredzju Aleksandra padomus vii abi augstu vrt.

Bet Aleksandra brlis Vitja (laikam bijis veckiem ldzi kosmos) ir vien vecum

ar via mazdlu Kou...

9.30

Ststtjs zns (vai kds no via vienaudiem) pat izvirza ideju, ka tiei brniem

vajag audzint savus veckus: vii ir mantojui zinmu ldzbu no abiem un ttad

vislabk var saprast abus...

Vi gan neem vr, ka dzves pieredze prmantota nav.

9.31

Tau, ja mazliet visprinm, dom par mcanu/audzinanu no nkotnes tomr kaut kas ir...

9.32

Eksotiskks variants. Vecumu dinamiku pa daai var novrot.

Pieemsim, astronautiem reizi pa reizei ir iespja apmeklt savus brnus (un/vai

vl kaut ko) uz Zemes. Teiksim, uz stundu ned (pc Zemes laika)...

9.33

K t? Nu piemram...

Prsvar vl stabili ir vec, rpojo astronautika. Tau sk ieviesties ar teleportcija, nulles prejas.

Ts ir vl oti limittas (mazspjgas? drgas? prasa daudz enerijas? vl kas?), un nozare attsts lni, bet perspektvas ir neskaidras. Un tpc vec astronautika joprojm tiek turpinta... Bet jau ar piepricm no teleportcijas.

Dabisks jautjums: k s jauns iespjas var izmantot?

9.34

Varbt ldzgi efekti btu apmekljumiem starp Tempogradu un parast laika

pasauli.

9.35

Vl par Einteina efektu. Vladislavs Krapivins Es eju sagaidt brli (Владислав

Крапивин Я иду встречать брата, 1963?, 1998).

No tl kosmosa atgrieas kuis. Zns Naals no internta dodas uz kosmodromu

satikt savu tlo senci Aleksandru, kur tagad iznks viam k brlis...

Viss izdodas, ja neskaita vienu kolziju, kuru te nav vrts spoilert.

9.36

Stst ir vrdi (it k citts):

Вы вернетесь через много лет. Но внуки ваших друзей встретят вас, как друзья. Внуки ваших братьев станут вашими братьями...

Js atgriezsieties pc daudziem gadiem. Bet jsu draugu mazbrni sagaids js k draugus. Jsu bru mazdli ks par jsu briem.

9.37

Piebildu, ka tas acmredzot var oti paldzt adaptcijai uz nkotnes Zemes pc atgrieans.

9.38

Bet Aleksandra aimova ststa Paaudu stafete (Александр Шалимов Эстафета поколений, 1977) varone uzemas paldzt adaptties atdzvintajam tlajam sencim, kur pirmaj dzv ir bijis bandts (ja pareizi atceros, kds mafijas boss vai tml.).

9.39

Ar par adaptcijas problmu var vkt informcijas/ideju fondu - no fantastikas un ne tikai.

9.40

Starp citu, var nodert ar adaptcijai pc... j, tai skait pc augmcelans. Preczk, du adaptcijas ideju attstanai, jo tur vl oti tls ce ejams.

9.41.

P.S. Es esmu laicgs augmcelanas idejas piekritjs, tau starpba ar kristgo, manuprt, nav kritiska.

9.42

Kristg vai vismaz parakristg fantastika.

Dievs realiz visu cilvku augmcelanos. (Vai vii visi izvietojas uz vienas un ts paas Zemes, vai komplekt no parallm Zemm, vai vl k ts jau ir detaas.)

Tau izrds, ka cilvki sav prt bija Dieva plnu drusku vienkrojui. Dieva valstba nenk uzreiz pc augmcelans, un visiem cilvkiem tiek dota iespja paiem nodzvot vl jaunu, labku dzvi.

Tai skait cilvkiem (ar dadu laikmetu, dadu kultras lmeu un dadu tehnisko iespju cilvkiem) paldzot cits citam aj liet.

Mani, protams, te interes pozitvs iespjas un pozitv attstba.

9.43

(Lai gan negatvos krmus, dabiski, izdomt ir vieglk. Viens no iemesliem nenormlai drmismu izplatbai fantastik ir tas, ka tur var mazk domt.)

9.44

Var bt dadi varianti.

Piemram, jaun laikmeta ilgumam.

Vai no dadiem laikiem nkoo cilvku (un vairk vai mazk atbilstgo ekosistmu) izvietojumam.

9.45

Variants. Cilvcei tiek dots/ir bijis kds zinms laiks sagatavoties im pavrsienam.

9.46

Variants. Jautjums par jaun laikmeta prdabisko vai laicgo raksturu paliek atklts. Cilvki dom dadi, un ne bez pamata.

9.47

Man rds, ka par jauno laikmetu var bt gan miniatras, gan epopejas Azimova Fonda mrogos, gan serili...

9.48

Starp citu, ja dado laikmetu cilvki dzvo prsvar apstkos, kuri atgdina viu

dzimto laikmetu, - tad mint paldzba var zinm mr atgdint ar vstures mainanas darbu.

Tomr diez vai pilnb.

9.49

Un te ms atkal nonkam pie dadoanas, pie variantiem oreiz vstures

maias tm. Dzvojam t k dados laikmetos UN t k vienlaicgi...

10. Aizvietoana, cikli, Hronosa pavlnieks u.c.

10.1

Turpinot par vecumu fantastiku.

Age stone (ststs no interneta, autoru neesmu fiksjis).

Dls (ja nemaldos, Niks) sagd tvam (iet, Kolinam) dzimanas dienas dvanu

burvju akmeni, kur auj maint vecumu (domts, ka fizisko, ne mentlo) pc

vlans.

Abi kop labi pavada laiku dla 12 gadu vecum. Niks brdina, ka prk biei lietot akmeni nedrkst, un abi pat vienojas par t lietoanas remu. Tau Kolins nespj

sevi prvart un paslepus sk to izmantot biei - ldz iestrgst pavisam maz

vecum (un ar dajm mentls mazgadbas iezmm), akmenim prstjot

darboties.

Niks (kur joprojm ir spjgs lietot akmeni) ir spiests uzemties pieaugu Kolina

lomu (skum emot ldzi uz darbu mazo Kolinu, lai vi visu ierda). Mazajam Kolinam tagad ir jaug par jaunu parastaj krtb... Bet reizi ned Niks priet mazk vecum un pavada laiku, spljoties kop ar Kolinu.

(Piezme: vai ldz ar notikuo Niks zaud iespjas iegt izgltbu?)

10.2

Iedomsimies sabiedrbu/pasauli, kur tdi un ldzgi gadjumi ir diezgan biei...

10.3

Reja Bredberija Brnu rotau laukums (1952, The Playground, Детская

площадка). Tur brnba, brni un viu... komunikcijas patnbas ir (vai vismaz dotajam pieauguajam iet) tik ausmgas, ka (SPOILERS) vi nolemj savu

mazo dlu no tm pasargt. Un tpc pats prtop attiecg vecum un ieem via

vietu rotau laukum. K izrds, vi tds nav viengais...

10.4

Ko interesantu vl vartu izdomt par aizvietoanas praksi?

10.5

Bet kd no interneta sajiem ststiiem, redzot, ka jaunaj dzvesviet dlam

nav via vecuma biedru, ststtjs palaikam mdz ar kda preparta paldzbu

priet via gados - un abi kop spljas, pavada laiku, bdami vien vecum.

10.6

K var dadot un tlk attstt o ideju?

10.7

Viens piemrs: abi jauni, abi kop sport, varbt profesionlaj.

Vl piemrs: kt par studentu reiz ar dlu - un daudz ko gt ar paam. Variants: abiem ir katram savas priekrocbas - teiksim, savas pieredzes, sava rakstura, dado spju d - un abi var ciei sadarboties un paldzt viens otram.

Tai skait, efekts var bt ar neliners, bet reizm pat oti prsteidzos.

10.8

Vl cits piemrs: veckus mdz izsaukt uz skolu (lai vii tur atkal mctos), ja

brniem ir kdas problmas (vai ar paiem veckiem).

Apakvariants: tvam palaik btu grti atgriezties skol - un dls cenas, lai viu no t pasargtu.

10.9

Kompenssim, lai vien punkt neuzkrjas par daudz varas: nostt atpaka mcties var ar skolotjus. Vai vl: procedra tdai izsaukanai uz skolu nav tik vienkra, vajadzga ekspertze un tiesa vai tamldzgi.

10.10

nieu (Taivnas) animcijas serils Hronosa pavlnieks (Chronos ruler, krieviski Повелитель Хроноса), 2017 (skatjos fragmentri).

Cilvka vlans maint ko pagtn (kuru parasti rada kda tradija, bdas)

izsauc paus dmonus, kuri uzbrk un nod cilvka laiku.

Vi kst jaunks un, zaudjot gadus, zaud ar atmias par tiem; galj variant

vi zaud visu savu laiku un iet boj.

10.11

(Atkal riebgais variants ar psiho, ar cilvka domanas, domas brvbas ierobeoanu, represanu. Vai dus nosacjumus saturo fantastika ir

paredzta, lai atradintu cilvkus domt?)

10.12

Tau pret iem dmoniem var cnties un, ja veicas, atgt savu laiku un atmias.

10.13

(Protams, kauties, k savdk, ir sen pierasts, ka piedzvojumi parasti nozm

kauanos.

Vai kopsumm te neiznk, ka domt ir slikti, bet kauties labi?

N, protams, autori neko tdu specili nav domjui, vii vienkri peld pa

straumi...

Un tomr - kam tas ir izdevgi?

Kam msu laikos ir izdevga tiei tda straume?

...Jatzst, ka piedzvojumu literatra mdz bt oti konservatva.

Nav ila Verna laiki, kad piedzvojumu literatras ietvaros tika radts jauns anrs,

zintnisk fantastika.)

10.14

Kaujoties ar dmoniem, tiek izmantotas superspjas (katram savas), ko ms

varbt kvalifictu k burvju spkus.

10.15

(Superspju izmantoana, lai kautos, fantastik vispr, iet, ir daudz izplattka

nek to izmantoana radoos nolkos.

Nav jau brnums: rakstt par kauanos ir ekonomiskk, te ir mazk jdom.

Lasot/skatoties, iet, ar.)

10.16

Filmas galvenie varoi ir divi padsmitnieki cntji - Kirils un via tvs Viktors, kur

dzimis pirms 39 gadiem, bet cietis no dmoniem un tagad ir Kirila vecum, ja ne

mazliet jaunks.

Viktors raksta dienasgrmatu - k papildu nodroinjumu pret atmias zaudju-miem. Pateicoties kdai savai superspjai, vi ar var palnint laika zuanu.

Raksturi oti dadi: Viktors ir optimistisks un saldzinoi bezrpgs, briem iet

par daudz vieglprtgs (laikam pat vienmr tds ir bijis), bet Kirils - mrtiecgs, koncentrts un drms, pastvgi neapmierints. Kirils mdz Viktoru kritizt un rt, Viktors Kirilu - pavilkt uz zoba.

Viu galvenais mris - atrast un pieveikt (starp citu, oti varenu, tkstogadgu,

daudz svea laika aprijuu) dmonu un dabt atpaka Viktora zaudts atmias.

Serila darbbas laik tas netiek sasniegts, bet dzve turpins...

Pastv ar vesela organizcija (slepena) Hronoss, kura cns pret dmoniem un kur savulaik ir bijis ar Viktors.

10.17

Nu tad viens variants pa jokam (?)

Dmons tiek izncints tik prveiksmgi, ka aiziet vl tlk par neko tas ir,

mnusos - un sk dot r vairk laika, nek viam bija iek.

Rodas problma, kur lieko laiku likt. Pirmaj steig hronosa pavlnieki sk taist,

teiksim, zaus... j, laika zaus ar vism liekajm atmim, pats nezinu par ko... varbt par nkotni?

Tlk?

10.18

Kd interneta tekst (no t.s. sazarotajiem ststiem ar kolektvu autorbu) tvs

ar dlu ir samainjuies vecumiem (un, iet, lomm imen) un tagad grib

atmainties atpaka. Bet mana, ar kuras paldzbu tas tiek veikts, uzrda, ka vii

ir mainjuies jau daudzas reizes...

Neatceros, vai vii atrada, kur variants tad bija oriinlais.

Tpat neatceros, vai tam vairs bija liela nozme.

10.19

Reiz ienca prt lozungs.

Mci viu labk - lai vi labk mctu tevi!

Savu vecku un skolotju apmcana un audzinana - svargs progresa faktors!

(Tas sakar ar laika ceojumiem u.tml.)

10.20

Vienkrots modelis, cikliskais (vai apmram cikliskais).

A un B, skolotjs un skolnieks, katr jaun period (dzves cikl?) mains lomm.

Varbt viu tandms td veid evolucion cauri gadsimtiem. Protams, ka vii

raksta atmias=vsturi un mcs no ts...

10.21

Vai ar - lomu maia notiek caur ceojumu pagtn no cikla beigm uz skumu.

Un tad no rj laika (common time) viedoka tas ir viens (1) cikls.

Cikla izmaiu vsture ttad iet rseniski visprjai vsturei.

10.22

Kur no iem diviem variantiem ir labks un kd zi?

10.23

Protams, var bt ar visvisdi saretki modei.

Skot jau ar ciklu (A, B, C).

10.24

Mihaila Jemceva un Jeremeja Parnova ststs Sniega pika, latviski krjum

Pulkvea Foseta pdjais ceojums (1966) Михаил Емцев, Еремей Парнов

Снежок (1963).

Laika manas izgudrotjs, jauns zintnieks, tiekas ar sevi pagtn, pirms kda

gada (vai uz to pusi, tas ir laika ceojums no vasaras uz ziemu).

Viu tikans un viss ststs atstj oti simptisku iespaidu.

Domju, koliem vajadztu td veid tikties biek.

Pats sev tau var bt draugs, vai ne?

Un ar darbam, ideju attstbai tas droi vien reizm var dert.

10.25

Ja kpinm ideju varbt bs kds sistemtiskas papaldzbas vai visprgk sistemtiskas sadarbbas rems? Ko jaunu, ko vairk un labk vartu veikt,

strdjot vairkos mijiedarbgos laikos?

(Un patvag, bezgalg laiku daudzum, varbt ar izvli?)

10.26

Antona Kareina Pdjais padoms (Антон Карелин Последний совет, 2012).

SPOILERS. Tvs audzina dlu - ldz kdu dienu vii iras. Bet t ir laika cilpa,

un abi stenb ir viens un tas pats cilvks dads savas biogrfijas fzs. Vi

audzinja sevi!

Es vl vienmr pc via ilgojos...

10.27

Vai laika cilpu var kaut k papildint, lai abi vlk vartu reizm (bet varbt biei)

tikties? Vai, teiksim, dzvot kaimios?

10.28

Roberta Heinleina Js visi, zombiji... (1959, Robert Hainlain All you zombies,

Роберт Хайнлайн Все вы зомби... vai Уроборос).

SPOILERS. Izkombinjas t, ka tiek identiskoti trs cilvki, vesela kopa. Vi ir

dls pats sev un no sevis paa: laika ceojumiem bija pievienojusies vl ar

dzimuma maias opercija.

10.29

Piezme. Tlk attstot o ideju, ms varbt iegtu kolektvu, kopienu ar dadm

izteikti nestandartiskm laiciskajm attiecbm ts iekien. Varbt reizm oti

interesantm un perspektvm.

(Kopiena, ja dzvo kop vai vismaz btiski komunic. Ja n - vienkri cilvku

kategorija.)

10.30

Jevgeija Voiskunska un Isaja Lukodjanova Atvadas krast (Евгений

Войскунский, Исай Лукодьянов Прощание на берегу, 1964): zintnieks ir

atradis ldzekli pret novecoanos.

SPOILERS. T gan netiek novrsta pilnb, bet koncentrta s laika posm:

cilvks ir jauns praktiski visu mu un noveco tikai pirms pam beigm.

Paas idejas autors, iet, ir Henrihs Atovs. Tma, iet, ir turpinta Voiskunska

romn Himra (Химера, 1992).

10.31

No dots nodaas tmas viedoka tas ir interesanti, tai skait, ar to, ka apskata ko

saretku nek elementru operciju ar kdu doto vecumu. Sav zi tiek

maints, var teikt, laika sadaljums vai k tamldzgi (precizt!).

10.32

Kaut kas vismaz notlm ldzgs tiek veikts, atbilstoi vajadzbai mainot iekj

laika trumu, - Horhes Luisa Borhesa traiskaj stst Apslptais brnums (latviski krjum: Borhess Ststi, 2007, krieviski: Борхес Тайное чудо).

SPOILERS. Rakstnieks (pateicoties lganai un Dievam?) pirms noauanas

(gestapo) paspj pabeigt savu lielo darbu, rj laik paejot dam mintm.

11. Transfrs u.c. Vienkri tpat (I)

11.1

Vl uz labu laimi.

rkrtgi trs (bet atkargs no neatceros kda vides faktora) dzves vai bioloisk

vecuma maias temps (bez atpakavirziena) citas plantas apstkos

Reja Bredberija stst Ledus un liesma (1945, Ray Bradbury Frost and Fire,

Рэй Брэдбери Огонь и лед).

11.2

Transfrs (prnese): Odrijas Nifenegeres (Audrey Niffenegger) stst (2012)

Backwards in Seville (Одри Ниффенеггер Перемотка).

SPOILERS. Ststa varone prtin diezgan daudzus gadus, lai vias vecais tvs

paliek jaunks un ttad dzvo ilgk, - ldz ar to viai paai kstot bioloiski

veckai.

11.3

Viens no motviem: vi prats os gadus izmantot labk nek es.

11.4

Ko vispr vartu paveikt un ko iegt, ja btu iespjami vecuma/laika transfri?

(Ierobeoti, ar nosacjumiem, vai neierobeoti.)

K izskattos tds dzvesveids jeb plaka transfru saimniecba?

11.5

Mani interes pozitvs lietas, nevis kdas aunprtbas... kuras gan, protams, ir caurmr vieglk izdomt, sliede jau sen ir iebraukta, tikai leijer tlk.

11.6

Vai realitt pastv vismaz kaut kas notlm ldzgs laika transfram? Variantus!

11.7

K var saret, attstt pau vecuma/laika transfra jdzienu, modeli?

Nu piemram.

(1) Tu prtin vai vl k citdi atdod vienu gadu, bet samjam no t tiek divi lieki gadi. Vai pusgads.

(2) Vai ar pats samjs var to regult: ka tik nktu laiks, tlk jau apstrdsim...

(3) Pats prneses process notiek ar zinmu trumu. Piemram, gads trijos gados.

(4) Brvi klejojoi vai depozt nolikti gadi vai sekundes - kas vl tikai gaida savu adrestu.

(5) Tlk, kopiena un ts brvi prnesam laika fonds.

(6) Fonds, no kura var aizemties laiku. Vai noguldt, varbt uz procentiem.

(7) Transfrs cilvkam no nedzviem objektiem, piemram, zvaigznm.

(8) Variants: no dzvajiem un nedzvajiem objektiem iznks drusku dadi dadu lmeu? laiki ar kdm atirgm pabm?

(9) Transfrs izncinanas nolkos - teiksim, no vrusiem. Slimo, bet dzvo ilgk. Jo vrusi, k tagad iznk, ir ar laika resursa avots.

(10) Vispr, laika resursu ieguve dab.

(11) Laika ieguves manas, tehnika, un uzmumi.

(12) Transfram pakauts moments/intervls, kad tiek veikts transfrs. Sekas?

(13) Vispr, kas tiei no laika tiek prnests? Tikai metrika?

(14) Pagtnes, pagju laika transfrs. (Bet k tas ir?)

(15) Laiks (kds gabals vai fonds) kopg paum. (Konkrtk.)

(16) Diviem izdodas ieiet kd rezonans vai kur vl, un iegto gadu skaits abiem aug.

(17) Vl. Es lietdergi izmantoju man prnesto laiku, lai pc tam vartu prnest tev vl vairk laika. Savukrt tu rkojies tpat...

(18) Izdomt k tiei. Vienkrkais rcba, vrsta uz dzves ilguma, ttad laika resursa apjoma, palielinanu. Bet ko vl var?

(19) Vl kdi nelineri efekti?

(20) Idealizcija. Atrasta iespja taist laiku no nek (vai gandrz nek)...

(21) Piemram, varbt ar intensifikciju? Dabt intervl iek vairk satura?

(NN) Vl?

11.8

Tomr pats nenoturjos... aunprtgs transfrs ar morli.

Jevgeijs varcs (vispr jau lielisks rakstnieks) Pasaka par pazaudto laiku

(Евгений Шварц Сказка о потерянном времени).

SPOILERS. Virkne jaunko klau skolnu, kuri ir veltgi iedui laiku (un,

piemram, nav krtgi mcjuies) pki noveco - lieko laiku pievcot veciem un

auniem burvjiem, kuri ldz ar to kst par brniem.

Varoiem izdodas atgt skotnjo vecumu, pusnakt pagrieot burvju pulkstea

rdtju pretj virzien septidesmit septias reizes. auno burvju cerbas (Vii

neuzzins, Noteikti nokavs, kaut minti, Tie slii nemcs krtgi izskaitt

ldz 77, sajauks) nepiepilds.

11.9

Ja ar to domts, ka, teiksim, 10 gadu vecum vari bt iziedis 77 gadus, tad t ir

interesanta ideja. Dertu kaut k modifict un attstt.

Visprgi: dertu apskatt variantus (pagaidm pat neatkargi no zintniskuma

pakpes), kad kds oper ar vairk laika, nek viam vispr ir!

11.10

Vl. Bija tdi padomju cilvki, kuri veltgi ieda laiku - nevis cla komunismu.

Bet pc tam izrdjs, ka milzum daudz laika ir veltgi iziests ar komunisma

celanu...

11.11

Tau to nevar teikt par visu laiku - jo zem komunisma celanas rubrikas jau gja

ar daudz kas normlai dzvei un attstbai vajadzgs.

Un ar kaut kas pa vidu...

11.12

Vl. 1950-to beigs un 1960-to skum daudzi padomju entuziasti (galvenokrt

jaunatne) piedaljs t.s. neskarto zemju (целина) apgan Kazahstn.

Tau entuziasms (eit jau - padomju bosiem) bija aizstjis ar zintni.

(Ko tur vl teikt - politii...)

Pc pris labm ram zeme tika noplicinta, un tur pat lopus gant, k agrk,

vairs nevarja. PSRS sks problmas ar maizi. Liels bads (iet, tas btu bijis ceturtais padomju vstur) tomr neizcls - tpc, ka ska iepirkt labbu no Kandas...

K vrtt patrto laiku? Un kur tad to izieda?

11.13

Ja brnb laiku pavada spljoties - kur laiks no t ir lieki iests, kur n?

11.14

Vispr - vai var bt dadi viedoki par to, k kur laiks trts, - un ttad dot tipa

pasak var darboties dadas burvestbas?

Tai skait konkurjoas, konfliktjoas utt.?

Kdi varianti var bt attiecbm starp dadm vrtanas sistmm un starp dadm burvestbm? Kdi efekti var iznkt? Kdi sieti?

11.15

K izskats, kad divas trs burvestbas kaujas par vienu un to pau gabalu laika?

Vl. Diezgan ievrojami laika daudzumi burvestbu konfliktu d jandaljas apkrt,

apmekljot te vienus cilvkus, te citus...

Kas vl var notikt ar brviem laika daudzumiem?

11.16

Ar pats burvju process vartu prast zinmu laiku.

Variants: ir gadjumi, kuros lietderg un nelietderg laika izlietoana ir tiktl

sapitas vai nenoteiktas, ka dotajai burvestbai vajag emties un emties, lai atdaltu vienu no otras, - tas ir, lai saprastu, cik laika tad te var nospert. Daa

laba burvestba (programma?)* iestieg un emas t vl obaltdien...

dus efektus var pat izmantot, lai padartu burvestbu nekaitgu, vismaz pagaidm.

11.17

*(Starp citu, kda starpba, kpc burvestba var bt kas vairk par programmu?)

11.18

Vai ir kdi nelinerie efekti?

Piemram, dot lietderg laika izmantoana paver jaunu iespju bueti vl labkai laika izmantoanai. (Teiksim, kaut ko jaunu un dergu iemcoties.) Un

nelietderg atkal aizver daudzas iespjas...

11.19

Par aunajiem burvjiem top plai zinms. Un tagad laika ieana tiek rpgi

maskta, briem pat oti rpgi. (Variantus, pamienus.)

aj mksl apmca jau brnus (pieauguie? citi brni? abos variantos?), bet

daudzos kantoros/ofisos to praktiz profesionli un lielos mrogos.

11.20

Variants-izomrs: aunie burvji zog/mina zagt taisni lietdergi pavadto laiku...

11.21

aurks siets. aunos burvjus mina noert (vai k citdi neitralizt), bet vii

pretdarbojas ar saviem ieroiem, tas ir, laika vai vecuma transfru.

11.22

Politii, kuri izraisa karus, sk strauji novecot. Un t izrds, ka aunie burvji ir

paveikui prsvar labu darbu - un ka vii tomr nav glui tik auni k politii.

11.23

Variants vecumu maiai: tu noveco (vai tomr atjaunojies?) tik, cik esi atpalicis

no laikmeta. Un, attiecgi, to ir iespjams ar maint.

(Bet ja tu apsteidz laikmetu?)

11.24

Odrijas Nifenegeres romns Laika ceotja sieva (2003, The time travelers

wife, Жена путешественника во времени, ir izdots ar latviski).

Vi un via tiekas visdadkajos gados, bdami, var teikt, haotiski maings

vecumu (un pieredzes) attiecbs - jo vi ceo laik, pie tam haotiski un pret savu

gribu (tda slimba).

11.25

Romnu neesmu lasjis. Provizoriski man tur viena no interesantm lietm btu:

k vii ais grtajos apstkos tomr piemrojas, k dzvo, ko var gt, ko var

izdart labu?

11.26

Tlk, kas mains, ja tdu cilvku ir daudz? Un pat veselas kopienas?

11.27

Ukrainas film (2014) un seril Mlestba lielpilst - 3 (krtgi noskatjies

neesmu) trs draugi, trs jauni tvi (viu kundzm esot atvainjum un rzemju ceojum) jtas nomocjuies rps par saviem pirmsskolas vecuma brniem. Viiem gribtos, lai brni izaug trk, - un to uzzina svtais Valentns (sens pazia

no iepriekjm filmm).

Kd rt brni ir tapui lieli (studentu vecum). Bet problmas - ar...

Gads kalendr ir tas pats, tviem vecums nemains. Par atmim no izlaist

biogrfijas posma neatceros. Iespjams, ka brniem ir, tviem nav. (Vai varbt nav nevienam, tikai par to pai neuztraucas?)

11.28

Te, iet, ir patvagas, bez stingras loikas, manipulcijas piemrs. (Kad svargi ir

nevis cloi, bet mri, funkcijas.) Vispr jau tdus derja pakrt un paptt vl.

11.29

Bet varbt dos gadjumos var ar patrenties, izdomjot iespjamos

skaidrojumus. Noders.

11.30

Film-parodij Dont be a menace to South Central Park (...) (1996), starp citu

(t film ir epizodiska tma), galven varoa Treja (kdi 18 gadi) tvs ir daus gadus jaunks par viu - un tas ir pieemts vienkri tpat, nekdi nepamatojot.

- Tvs, vai ms varam parunt k tnis ar tni?...

- Ei, kpc js mani neemat ldzi uz ballti?

- Pap, tu tak zini, tur lai tikai no 18 gadiem... Bez tam tev jau ir laiks gult.

11.31

Otra brnba k plnveida paskums - Kliforda Saimaka Otraj brnb (1951,

Clifford Simak Second Childhood, Клиффорд Саймак Второе детство).

12. Otrdais. Apturtais. Socilais. Vienkri tpat (II)

12.1

Ir dadi (!) darbi par dzvesgjumu, bioloiskajam vecumam ejot otrd virzien dzvei skoties ar vecumu un beidzoties ar brnbu.

Piemram.

Frensiss Skots Ficderalds Bendamina Batona neparastais dzves ststs (1921,

latviski - kopkrjum Ciemos Fantzijas zem, 1970 vai 1971).

12.2

Lativs Namsuds (Tatarstna, Krievij) Skum es biju miris... - Латив Намсуд

Вначале я умер..., 2019?.

ai romn tas notiek ar visiem, un cilvku dzv ir zinms liktenis,

ieprieknolemtba (piemram, profesijas izvl, tas ir, izvles trkum).

Un galvenais varonis nereti dom par to, k btu, ja dzvotu otrdi - tas ir, t, k mums pierasts.

12.3

Te redzam, iet, abu dzves laika virzienu sava veida neldztiesbu. Otraj virzien izvles ierobeojumi acmredzot pastv tiei tpc, ka tas ir btb

atvasints no pirm.

Bet vai var bt vl kdi varianti?

12.4

Vladimirs Mihailovs (Krievija, Latvija, vlk atkal Krievija) Neejiet savs pds

Владимир Михайлов Все начинается с молчания/Не возвращайтесь по

своим следам (varianti 1985, 1989, par latvieu tulkojumu nek nezinu).

Te ir pagriezies atpaka visa Visuma laiks, izemot... cilvku apziu. Notikumiem

fiziski nemainoties, tomr var pa jaunam ar runt. Uz beigm, iet, pards

pazmes, ka ieprieknolemtbu var izdoties prvart.

Lasju sen - un tagad pats nezinu, par kuru no diviem variantiem es ststu.

12.5

Viljams Morisons Dmonu dzres (1958, latviski - tda pat nosaukuma

kopkrjum, 1971).

Bioloiskais vecums oscil.

Atkarb no zinmm (divu pretji darbojoos veidu) mikrodaim, kaut kur analoiskm t.s. Maksvela dmoniem no viena domu eksperimenta fizik (termodinamik).

12.6

Pie tam, kop dmoni ir pasprukui no laboratorijas, tie ir inficjui daudzus vai

pat visus cilvkus. Tau doma par sabiedrbu, kur daa cilvku aug vien virzien,

bet daa otr (un vl virzienam ar laiku mainoties), nav izvrsta tlk.

12.7

Grdnera Dozua ststs Rta brns (1984, Gardner Dozois Morning child,

Гарднер Дозуа Утреннее дитя).

SPOILERS. Oscilcija izteikti nedabisk trum (viens ma cikls diennakts laik,

atjaunojoties mieg pa nakti). Saindans sekas ar nezinmu, varbt eksperimentlu vielu kara laik.

12.8

Bet ja em savdku oscilciju?

Piemram, (vecums gados): 0-10-30-10-30-10-30...

Vai ...-7-8-9-10-9-8-7-8-9-10-11-12-13-12-11-12-13-14-... un tlk vl kaut k.

Vai 10-30-11-29-12-28-... Vai 1-4-9-4-9-16-...

Utt. Es nezinu, cik daudz vl (interesanta) te var izdomt.

Bet var jau bt gan vl savdka veida secbas, gan citas matemtisks pabas.

12.9

Vl variants. Vecums sk samazinties ldz ar kdu noteikta veida notikumu, piemram, brna piedzimanu. Tlk oscilcija.

Vl. Pc laulbas iranas abas puses atgrieas pirmslaulbas vecum un (varbt) savu vecku mjs.

Lai var skt no skuma?

Vai varbt tas ir minjums pirms laulbas iranas - skt no jauna?

12.10

Ststs no interneta My son is growing up and my husband is growing down.

Ststtjas vrs, kdas gzes mkoa skarts, padsmit gadu laik atjaunojas (td k lkmju jeb lcienu/sprintu veid) ldz diezgan dziai brnbai. Bet pc tam tomr atsk augt parast krtb... Vra viet vi kst par tdu k otro dlu, bet jaunaj 18 gadu (?) vecum vi (ar bijus sievas svtbu) apprecas otrreiz. Ststtjai ir nojauta, ka ar jaun sieva reiz ir bijusi vecka. Vai (neparast tipa)

vecumu prmaias bs vl, tas paliek drusku atklts jautjums.

12.11

Atjaunoans k organisma aizsardzba pret kdm slimbm. Dadm slimbm

(un varbt vl kdiem blakus apstkiem) atbilst dadi atjaunoans mrogi.

Un tad jau ar tlk, epidmijas un to sekas.

12.12

Var iztloties ar regulrku sistmu, kur atjaunoans vienkri ir novecoans

viet un kop iznk oscilcija.

(Varianti: vecums ai etap iet otrd virzien; atjaunoans ar lcienu, bet citdi

virziens nemains, pc tam aug k parasti; kaut k saretk.)

Starp citu, t dadu paaudu cilvki var uzaugt kop tikai vienam tas ir pirmo reizi, otram kdu otro vai treo utt. Un atkal var viens otram paldzt, pateicoties savm atirbm.

12.13

Parcilais variants: piemram, fiziskais vecums mains pc vieniem likumiem, mentlais pc citiem.

(Fantastik ir bijis, tomr vl nesistemtiski un, iet, prk nabadzgi.)

12.14

ais piemros (izemot Mihailovu*) mains tiei bioloiskais laiks - un tiei indi-

vda vecuma lmen - fiziklajam laikam un closakarbm ejot parastaj krtb.

* lai gan ldz galam skaidrs man nav ar par Morisonu; un ar par Namsuda

romnu ar taj esoo ieprieknolemtbu var bt jautjumi...

12.15

Ir jau ar dadi citi fantastikas varianti - piemram, par t vai cita veida kustbu,

procesu pretji visprjam fizikl laika virzienam.

(Tai skait diskrts porcijs, kad, teiksim, odienu nomaina vakardiena, bet dienas laiks iet k visiem.)

12.16

Variants. Ja ne Visuma, tad kds reionlais vai vietjais laiks mdz reizm uz

kdu brtiu paripot atpaka... Parasta lieta!

Tlk?

12.17

Tpat ir dadi (lai gan ar ne prk daudzi) darbi par dzvi nemaing vecum, ar

apturtu auganas/novecoanas laiku.

Pazstamkais laikam ir Bredberija Sveiki un ardievu (1953, latviski krjum:

Rejs Bredberijs Pieneu vns, 1972).

12.18

Te lielks problmas ststos mdz bt no blakuslietm, no vajadzbas savu

patnbu slpt un rdties k visi.

Tau da pieeja var apgrtint citu problmu izzinanu/attloanu.

12.19

Vispr krietna daa problmu vecumu fantastik nk nevis no paa laika/vecuma,

bet no s nepiecieambas slpt paos efektus un rdties k visi.

No vienas puses, var saprast. No otras puses, monotonija ar laiku sk trauct.

Jsk domt, vai nevar rakstt ar ststus, kur slpans vajadzbas nav (vienalga

kpc, bet nav).

Nu kaut vai fanfikus-dublierus jau esoajiem vecumu fantastikas ststiem.

12.20

Piemram, kur Bredberija Sveiki un ardievu varonis var dzvot pilngi legli,

atklti.

Varbt pat apgt kdu kvalifikciju un atrast sev ar darbu, neskaitot jau

esoo - bt par aududlu kdai imenei...

Vai vismaz kur viam nav juztraucas, ka via patnba atklsies, nav jsaspringst.

12.21

Bet jebkur gadjum... Laiks paliek laiks, un daudz paliek daudz. Ttad kaut

kdus stratiskus, ilglaicgus plnus ar d stvokl bvt var.

Jo vairk tagad, interneta laikmet.

Ko Js dartu, ja msu diens nonktu Bredberija varoa viet?

(Variantus?)

12.22

Pc tam var padomt, vai tomr kaut ko nevar ar ststa oriinlaj laik, 1950-

jos gados vai tml.

Apakvariants. Vispirms msu diens, pc tam nonkot pagtn (un, pieemsim,

jau iepriek zinot, ka t bs).

12.23

Pie viena. Varbt tas vispr btu perspektvs pamiens, ja pirms nonkanas

pagtn vartu papraktizties gaidmo problmu (to vai citu) risinan nkotnes

apstkos, kur tehnisko iespju ir vairk?

Protams, maz ko vars burtiski prnest uz apstkiem, kur o iespju ir mazk.

Tau t vartu vismaz atrast kdas analoijas? Un paplaint apvrus

domanai, padart pieeju radoku?

Bet reizm ar ieviest kdus prieklaicgos izgudrojumus (tehniskos, socilos?) tiei savas problmas risinanai.

12.24

Protams, ar nemaing vecuma ideju var dadot, kaut vai tri aritmtiski.

Piemram, diskrts vecumu spektrs, apstjoties nevis vien noteikt vecum, bet dados uz laiku. Nevis viens ldzenums, bet virkne plato.

Kaut vai ik pa 5 gadiem: 5-10-15-...; nav cilvku, kuri izskats 13-gadgi, ir lciens uzreiz no 10 uz 15. Varbt ka visa sabiedrba dals tds diskrts vecuma grups. Vai im efektam ir pakauta daa cilvku.

12.25

Ir fantastikas darbi bez paas fizisks (bioloisks) vecuma maias (izemot

parasto, dabisko), kur kdus tai ldzgus efektus dod tri socilas lietas.

12.26

Piemram.

Roberts Silverbergs Vecais (1957, Robert Silverberg The Old Man, Роберт

Силверберг Старик).

SPOILERS. Nopelniem bagts, pat leendrs (un jauno apbrnots) kosmosa vete-rns ir spiests aiziet no pilota profesijas, jo testi rda, ka via reakcijas trums kuvis nepietiekams. Interesantko uzzinm beigs cik tad viam ir gadu...

12.27

Vl. Brnu un pieauguo attiecbas liel mr (tau ne pilnb) ir apgrieztas otrdi

Grigorija Ostera humoristisko ststu krjum Brni un ie (Григорий Остер

Дети и Эти), bez nordm uz vecuma maiu k tdu.

- Ei tu, pieauguais! Panc urp! - bargi atskan no smilu kastes...

12.28

Nosacti pieskaitu o piemru socilajiem, lai gan var traktt dadi. Nekdu

pamatojumu te nav, lieta ir vienkri pieemta un tlk autora fantzijas varita.

12.29

Kaut kur ldzga pieeja bet tri filoloisk lmen, bez kdiem sieta gjieniem (un

vispr bez vstjuma) ir stenota Leonda Kaganova humoristiskaj ststi-traktt.

(Леонид Каганов Воспитание родителят - Vecku audzinana, 1997?, kur vrdam vecki ir pielikta izskaa, ko lieto brniem, latviski t laikam btu:

-ni.)

Daudzas lietas, kas btu jievro attieksm pret brniem, eit ir, un ne glui bez

pamata, pagrieztas otrdi - lietotas attieksm pret veckiem. Var last uz abm

pusm.

Родителята очень впечатлительные существа. Однако они еще мало знают о

мире и боятся всего, что им неизвестно.

Родителята всегда с большим вниманием относятся ко всему, что с вами

связано, подмечая и обдумывая разные мелочи. При этом их может пугать

ваша прическа, джинсы, музыка, украшения, плакаты на стене или ваши

высказывания и мысли.

Это нормально. Ваша задача - доходчиво и терпеливо объяснить родителенку

(...)

Vecki ir oti jtgas btnes. Bet vii vl maz ko zina par pasauli un baids no visa nezinm.

Vecki vienmr ar lielu uzmanbu pieiet visam, kas attiecas uz jums, vii ievro ar visdus skumus un dom par tiem. Pie tam vius var biedt jsu frizra, mzika, rotas, plakti pie sienas vai jsu izteikumi un domas.

Tas ir normli. Jsu uzdevums - saprotami un pacietgi paskaidrot (...)

12.30

amils Idiatuins Tas ir msu darbs (Шамиль Идиатуллин Это наша

работа, 2022).

Visus tautsaimnieciskos darbus veic pusaudi. Pieauguie pavada laiku, iet, it k

dki.

Tiesa, man ir aizdomas, ka stenb vii nodarbojas ar radom lietm, tikai savu

rpju aizemtie tehnii, tautsaimnieki, to nesaprot...

12.31

Varbt var, pirmkrt, pavkt socilos piemrus un, otrkrt, izdart kdus

secinjumus (un ar dabt jaunas fantastiskas idejas - vai reizm pat relas

idejas) par socilo laiku?

12.32

Ir jga paptt ar vienkri tpat piemrus, k Dont be a menace... un Ostera krjum.

13. pingalristi

13.1

No alternatvs vstures.

Pieemsim, ka dotaj vstures variant nav zirgu - bet kavalrijai der kdi mazki

dzvnieki. Kuri varbt ir pat oti tri - tau tie var nest praktiski tikai brnus.

Ldz ar to jau stipri sen vstur zni kst par galveno militro spku - vai par

vienu no galvenajiem.

(Varbt ar meitenes - lai gan ideja par dmm karadarbb vai, teiksim, boks

nav iedvesmojoa.)

13.2

Krievu variant es to nosaucu par p i n g a l r i j u. Jo par mazajiem nereti sa-

ka - pingaeti, шпингалеты, kas nozmja kdu sku priekmetu, neatceros kdu.

13.3

Variants: ie dzvnieki (putni?) var lidot. Apakvariants: ar puikm var lidot, bet, nesot pieauguo, tikai skriet pa zemi. K ar peldanu, to nezinu. (Un ar niranu.)

Eksotisks variants: dzvnieki, kuri var rakties pa pazemi. Vai prvietoties vl kd

pa vid - un tomr bt cilvka vadmi/pilotjami.

Vl variants: kaut kas tds vai tamldzgs notiek, apgstot jaunu plantu vai vl

ko citu no kosmosa.

13.4

Tlk btu jizdom sekas.

Viens variants (senatnei) pastiprins brnu ekspluatcija un apspiestba, tie ir

tdi k militrie vergi.

(Apakvariants: varbt ne visi, jo varbt ne katrs der pingalristos, nezinu.

Tad ir brni ar militru brnbu, ar normlu un varbt ar vl kdu.)

Otrs variants par viiem taut jsmo, vius godina, ir brnbas kults utt. Brnu

kultra atstj diezgan lielu iespaidu uz pieauguo kultru. ai sabiedrb tiei brnus un brnbu respekt visvairk. U.tml.

Trekrt, var bt abjdas iezmes reiz. (Senaj Rom bija tda drusku

neviennozmga attieksme pret gladiatoriem. Bet te var bt vl daudz raibk.)

Un tas viss var mainties vstures gait. Reizm pat turp un atpaka.

Protams, var bt ar neizteiktie, bez oti spilgtm patnbm, varianti.

13.5

Puiku hierarhij augstk kotjas nevis fiziski stiprkie, bet veiklie un vieglie, kuri vislabk turas uz sava zvra un var labk manevrt.

Ja (k fantastik nereti mdz bt) ir nozme teleptiskiem vai tml. sakariem ar

savu zvru, tad var augstu kotties ar aj zi spjgkie.

Protams, pc defincijas augstu kotjas tie, kuri var prasmgi komandt, plnot,

organizt. (Nav obligti, ka to vienmr dara pieauguie, jo vairk senatn, kad

karamksla ir primitvka.)

13.6

(Variants: katrs karotjs pats noer (?) un pieradina savu zvru.

Apakvariants: vispr skata ne tik daudz karotju atsevii, cik pri: cilvks un

via zvrs.)

13.7.

(Apakvariants: reizm kdam izdodas piesaistt sev divus zvrus. Vai diviem

vienu.

Vl. Ja kdam ir pieredze ganu gaits, tad varbt vi var - zinm mr

prvaldt pat veselu baru zvru.

Apakvariants: militr nozme ir nevis atseviiem zvriem, bet ganu vadtiem

bariem.

Zvru kari. Tlkais apakvariants: tie ir d a d u sugu zvri, tas ir, vispr dzvnieki. Piemram, katr zem savi.

Vl. Tam visam var vstures gait bt ietekme vismaz uz dau sugu evolciju.)

13.8

Korporatvais gars puiku militrajs vienbs.

Mticbas un mitoloijas patnbas mazgadgo militrajs vienbs. Brnu maija.

K senatnes mazgadgie militristi pavada brvo laiku.

13.9

Bet nkotnes kosmos?

(Te gan drzk ir nevis militristi, bet pionieri, jaunu teritoriju pirmapguvji.

Nu j, var bt ar pionieru pulcii, vienbas, nometnes...

Vai skauti, kas, ja nemaldos, nozm izlki. Vai...)

13.10

Kds nodarbs militraj dienest specializjas pieauguie, kuri vairs nevar

turties uz zvra?

Vai bijuais karotjs var kop ar savu zvru kaut ko dart ar civilaj dzv?

Var pardt, k, gadiem ejot, cilvki (ne visi) kst arvien mazk kareivgi.

13.11

Prmaias - analoijas ar tehnoloisko progresu: piemram, armij apgst jaunu

zvru pasugu, un is tas savs prasms un paradumos ir jmaina... Apakvari-ants: aizstana ar citu pasugu izrdjusies neprdomta. Vismaz pa daai.

13.12

Militro vergu sacelans.

Brvo puiku (bet varbt ar meiteu) vienbas un kolonijas kaut kur tuksneos,

steps vai cits neskarts zems. Vai jrs. (Vai pat... gais?).

13.13

Tai skait, militro algotu vienbas?

Vl. Brni krustnei/misionri, kuri mdz izplatt atvieglotu, vai katram brnam

saprotamu ticbas versiju...

13.14

Vl. Puiku vienbas, komandas, grupas (retk indivdi) - galvenie jaunu zemju atkljji un apguvji.

13.15

Pie viena. Tas pats fermeru imens. Pieauguo darbs apstrdt zemi, puiku

(vai varbt ar meiteu) darbs atklt vl jaunas zemes klt.

13.16

Pieemsim, t ir tda teritorija/tda telpa, ka vienmr pietiek ko atklt.

13.17

Starp citu, vai var bt kdas tipiskas atirbas, patnbas zemm, ko

atklj/apgst zni, un ko meitenes (un ko jaukts grupas)?

Vai indivdu, grupu un lielu kopu atkljumiem? Vai...

13.18

Un varbt... savukrt jauniei kd vidusskolas vecum, bruoti ar svaigi apgtm jaunkajm zintnes vai maijas atzim (mums ir progresva skola!),

mekl jaunas iespjas lauksaimniecbas intensifikcijai un dadiem uzlabojumiem.

(Kam pieauguajiem ir daudz mazk laika.

Lai gan dai pieauguie varbt specializjas zintn/maij.)

13.19

Pie viena, par jaunieiem. Kad msu ciem ir sezonas darbaroku trkums, tad

darbaspku sagd meitenes, kuras iet uz lielceiem dekot.

Viens otrs deks pc tam paliek pat uz pastvgu dzvi.

13.20

(Varbt prk neaizrausimies ar seksu, ai ciem tas droi vien tiek dots k paa

privilija dekiem - labkajiem strdniekiem sving krt raas svtkos.)

13.21

Variants: viena daa no dekiem taisni td jaunb dodas pasaul.

Ja nepaliek tur dzvot, bet atgrieas mjs, tad vii droi vien mdz lielties ar saviem piedzvojumiem.

13.22

Atgrieos pie dot punkta pamattmas. Pieauguie mdz nostaiski atcerties

savu slavas vainagoto brnbu. (Kad, starp citu, ar ticba bija vieglka.)

Un ne visiem ir viegli priet no karoanas uz strdanu...

Bet dai gandrz vai dzvo pagtn, tas ir, brnb.

13.23

Vl variants. Pieauguais padomnieks (vai kdi pris) puiku (par meitenm

turpmk neatkrtoos) vienb vai mazaj grup (vai, retk, indivdiem).

Varbt senkos laikos vii ar komandja, bet vlkos laikos tie ir padomnieki (un

varbt draugi).

iet, te var skatt ar tropu Token adult no tvtropes.

13.24

Pirmatnjais variants: brni k cilt labkie mednieki vai vcji.

Tas vartu bt atkargs no t, ko tad tur med. Un ko vc, varbt pc nozmgk

produkta ir veikli jkpj kokos vai jlien aurs ejs.

Bet tad varbt brnu ne/priviletais stvoklis mains... sezonli?

13.25

Cita ideja. Uz oti jaunajiem daudz stiprk darbojas dzriens, kur izsauc cilts

pieprastus murgus - tpc vii augstu kotjas k amai vai vismaz parei.

(Etimoloija: vrds saman kdas Sibrijas tautas valod nozm trakais.)

Atklts td gadjum paliek jautjums par viu dzves ilgumu.

13.26

Alternatv nkotne: kur vartu bt priekroka oti jaunajiem?

Savaldot jaunkos monstrus no jaunkajm datorsplm, kuri laiku pa laikam nez

k izlien realitt? (Vai vismaz pasprk tmekl un tur nodara kdu kaitjumu?)

Bet - kpc ne specilisti?

13.27

Ldzgi: tiei jaunkajs datorspls tiek izmintas jaunks stratijas?

(Neprecizu kdas.)

Vai vispr spls (un kad tad vl splties, ja ne brnb un jaunb)?

13.28

Ah, te kaut kas var bt! Jtami pieaug spu nozme dzv (variantus!) - un tpc

ar brnbas/jaunbas nozme.

Datorsples k trenaieri, teiksim, kosmosa kuu vadanai tas films ir bijis.

Bet var jau bt, ka td gar var izdomt ar vl ko jaunu.

Un kaut ko vl pavisam citd gar.

13.29

Pie viena. Skotnji tiei datorspls tiek izminti jaunievedumi fizik?

J, tiei t, fiziklaj realitt! Teiksim, jauni fizikas likumi vai efekti.

13.30

Bet fantzijas anr maij.

Jaunie un oti jaunie k galvenie jaunu iespju mekltji/radtji maij.

(Variants: k savas individuls maijas mekltji.)

13.31

Kombintais variants: ir reiz vairkas jomas, pateicoties kurm brni un/vai

jauniei var iegt pau socilo statusu (masveid).

13.32

Vecumu maias patnbas, ja te tda pastv: visbiek pieauguie cenas, cik tri

vien var, tikt no sava pieaugu vecuma va.

Tas ne vienmr iet tri, jo viiem ir ar savi pieauguo pienkumi.

14. Varianti ar izvli, Potera fandoms u.c.

14.1

Leonda Akinazi (Krievija, Izrala, pc profesijas fiziis, interesants fantasts,

raksta galvenokrt miniatras, skat., piemram, dot autora mjaslapu vietn

samlib.ru) sais ststs Nezdambas likums (Леонид Ашкинази Закон

сохранения).

Ststa varonim prdabisks spks piedv vecuma maiu ar nosacjumiem.

Konkrtk: par cik gadiem tagad ksi jaunks, par tik gadiem agrk nomirsi.

14.2

SPOILERS. Viam ir 50, bet nolemti vl 30 gadi (ttad kop 80). Pc prdomm vi izvlas kt par 15 gadiem jaunks, 35-gadgs (un nomirt pc 15 gadiem 50 gadu vecum, summ nodzvojis 65). Tad dibina jaunu imeni, audzina

brnus...

Ststs rda via atmias un prdomas pirms otrs 50-ts dzimanas dienas, kad

viam bs jpazd, - bet visum vi ir apmierints ar nodzvoto.

14.3

ai stst ir pardta izvle, pat zinma plnoana - kas no idejas attstbas

viedoka un no fantastikas iespju viedoka, protams, ir progress.

(Acmredzot tlk var sav fantzij apskatt dadas, visdadks, varicijas

par izvles un plnoanas tmu aj jom.)

14.4

Dadus piemrus var atrast Harija Potera (Doana Roulinga) fanfiku (dadi

autori) oken.

Tai skait visai daudzveidgus variantus, piemram, Harija un Deimsa vai

Harija un Severusa attiecbm un mijiedarbbm.

14.5

Piemram, ir fanfiki, kur Harijs nonk pagtn un kst par Deimsa brli (teiksim,

jaunko dvni).

Bija nepabeigts fiks, kur Deimss sagatavo rezerves burvestbu, lai savas nves (vai varbt nenovramu nves draudu) gadjum nonktu nkotnes Ckkrp k

Harija klasesbiedrs - un kaut di vartu viu aizsargt.

Ir fanfiks (The sad reality of time and magic), kur nenoteikt viet sastopas trs padsmitnieki Harijs, via tvs Deimss un dls Deimss Sriuss - un abi prjie (plus vl dai citi) paldz Harijam prvart gargo krzi...

Un t tlk. Ir bijui ar plaki paaudu reversi un miki.

14.6

Un vl daudz kas cits!

Piemram, vienkri Harija nonkana pagtn Deimsa un Lilijas skolasbiedra vai

pat skolotja lom. Vai Marodieru (Deimsa kompnijas) nonkana nkotn,

Harija (vai retk - pat via brnu) skolas laik.

Vai Harija nonkana (no t vai cita gada) laik pirms likteng vakara 1981. gad, kad vi kuva brenis. Vai 1981. gad parallaj pasaul, kura gan vl nav

paguvusi kaut cik nozmgi atirties no skotnjs pasaules.

Vai Harija nonkana parallaj variant, kur 1981. gad gjis boj Harijs, bet Deimss un Lilija palikui dzvi, un apmram ar o notikumu tad ar skuas atirties abas vstures.

14.7

Ir simptiski ststi par augmcelanos.

Piemram, nepabeigtais Tora-san Сумасшедшее Рождество - Neprtgie Zie-massvtki - tur Harija dli sagd saviem veckiem prsteigumu Ziemassvtkos.

Visvairk ai tm laikam ir ststu, kur Deimss un/vai Lilija (21 gads) atgrieas

kaut kur ap 1994.-95. gadu (Harijam 14-15 gadi).

14.8

Protams, tas viss oti biei ar ar sekm c pret Voldemortu.

Bet reizm - pret Dumidoru, kur dotaj fanfik izrds sliktais... kas, manuprt,

politiim nav nekds brnums.

Vai vismaz vi tiecas izmantot Hariju saviem diajiem mriem, nerinoties ar

paa Harija interesm... kas jau pa daai notiek ar oriinl Roulingai.

14.9

Vl. Kd stst Deimss, Lilija un, iet, vl dai savulaik krituie atgrieas

(augmceas) 2016. gad. Deimsam un Lilijai ir 21 gads, Sriusam un Harijam 36, Harija brniem 8-13. Tiktl skaidrs.

Bet tlk... tiek nolemts, ka augmcluies dzers novecoanas mikstru (aging

potion), lai izskattos adekvti savam dzimanas gadam!

Kpc? Lai nebtu mulsinoi, kad Harija brni sauc Deimsu un Liliju par vecttiu un vecmmiu!

14.10

Manuprt, is lmums ir reti stulbs.

Prts un dzves pieredze paliek 21 gada lmen (ar piebildi, ka pieredze ir gta pagtn). Bet iznk, ka tagad bs bezcergi jmocs un jtlo 56 gadi.

Kas vl trakk, tiek faktiski pasliktints aktulais veselbas stvoklis. Un apmram

par 35 gadiem tiek sasinta dzve!

Pat ekstremlas konspircijas vajadzbas apstkos labk btu uzlikt kdu ilziju.

Bet citdi - var mart izskatu ar kdm vieglm iezmm, pc kurm zintjs var noteikt abus vecumus (un tlk pie t pierast). Ja to vispr vajag.

Nevar tau cilvku (citu cilvku vai paam sevi) tik drausmg pakp iespiest kd socilaj lom k td Prokrusta gult!

Bet j, ar tdas aplambas fanfikos gads.

14.11

Un, protams, fanfikos masveid plaukst bailes no hronoklasmiem (lai gan ne glui visos). Nereti laika ceotji o baiu d mina bt ausmgi atturgi. Bet Dumidors daudzos fanfikos mdz viiem pirms atgrieans trt atmiu...

14.12

Reti, bet ir bijis tds laika ceojumu variants, kur cilvks vienlaikus ceo laik un paliek sav viet t teikt, kopjas vai sazarojas.

Tas paldz atrisint vai mkstint daas hronofantastisks problmas.

Tomr ticamk, ka tas vl nav pats perspektvkais risinjums.

14.13

Ir darbi, kur rpes par breni Hariju uzemas pats Harijs no nkotnes (no t vai cita gada) un ar nkotnes pieredzi. Vai ar paralls pasaules pieredzi.

Vispr, ir fanfiki, kuros Harijs aizstj pats sevi, paldz pats sev vai pat audzina pats sevi. Nonkot sev sav brnb ar pieaugu apziu. Variants: dzvojot ar divm apzim. Vai ar k fiziski atsevia persona. No ts paas vstures (nkotnes) vai no vairk/mazk alternatvs/paralls.

Bet tie vl, iet, bija samr vienkri varianti...

Interesanti btu pamint os (pa lielkai daai vl formlos, spekulatvos) pamienus skaidrot zintnisks fantastikas gar.

14.14

Atkal jjaut, vai nebtu lietdergi savkt kdu hronofantastisk Potera kolekciju

un tlk to paanalizt.

Kdas interesantas iespjas Potera fandoms lai garm?

(Vismaz cik tas attiecas uz ldz im mantajiem darbiem.)

14.15

Piesrojums: fanfikos mdz bt prk daudz seksa (un, piemram, Potera

fandom visai biei ir sastopams zilais pris Harijs - Severuss).

Bet to pc vlans var ar izlaist - laist pri galvai, koncentrjoties uz

interesantkm lietm, piemram, saisttm ar laiku.

14.16

Ka teksts ir obligti jlasa viss pc krtas (un ka pie tam vl viss ir jem galv),

tas tomr ir aizspriedums, prspljums, daudz kas ir atkargs ar no uzdevuma un

interesm.

Teksts pieder lastjam!

14.17

Ameriku TV serils Lielais Dons, Mazais Dons (Big John, Little John 1976).

Galvenais varonis, iedzris drusku dens, k izrdjies, no jaunbas avota

(Fountain of Youth), turpmk biei un pki, neprognozjami mains no 40 uz 12

un atpaka.

(Pats prvrtbas process tomr aizem mazliet laika - lai gan, protams, nesaldzinmi mazk nek btu bioloiski pieemams realitt.)

Un tagad Dons ir gan vecaj skolotja lom, gan k pats savs bradls,

skolnieks.

Pie tam, manot uznkoo vecuma maiu skol vai cit publisk viet, vai kad

mjs ir viesi, viam katrreiz iznk slpties un prrbties.

Dieml piedzvojumi laikam sanca diezgan vienveidgi. Serils drz tika

prtraukts.

15. Paplainsim spektru?

15.1

Protams, var bt milzgs variantu spektrs, k opert ar dadiem vecumu maias

veidiem un nosacjumiem.

Sackste: kur izdoms vairk variantu?

(Ne obligti vien sesij kltien.)

Otr krta: klasifikcijas sackste atrastajiem un izdomtajiem daudzajiem

variantiem.

Un k lietot fantzijas pamienus esoo variantu attstanai?

Un prejai uz pavisam jaunm idejm?

Tad varbt vl viena krta: minm noskaidrot ideju attstbas likumus,

tendences un tlks jauns iespjas (dotaj tm)!

15.2

Vl sackste: kur izdoms/atrads vecuma maiai (dadm kombincijm ar

vecumu) vairk dadu mru un pielietojumu.

Un, otrkrt, kuram bs interesantkie, perspektvkie.

Pieeja no otras puses: kdas problmas vartu risint, ja btu iespjas visvisdi

opert ar vecumiem?

15.3

Sackste, prnesta uz pau sietu. T notiek pa stst, teiksim, kd ptniecbas

institt vai vismaz klub.

15.4

Ja papt, vecumu fantastikas darbu sank krietns daudzums.

Bet to daudzveidba bs tomr nepietiekoa.

Varbt kda sackste vars paldzt?

Un, tlk, kartotka?

15.5

Msdienu krievu fantastik ir diezgan daudz romnu ar atjaunoans elementiem.

iet, visbiek - pieauguais nonk pusauda ermen, sav - pagtn vai

sve - cit pasaul.

Ldz ar to viam ir lielka pieredze nek via redzamaj vecum mdz bt.

Bez tam vi nes sev cita laika vai citas kultras pieredzi. Piemram, tehnognas

civilizcijas pieredzi (zinanas, domanas veidu) maijas pasaul.

(K var dadot un attstt o aisberga ideju?)

16. Atkpe: par msdienu Krieviju utt.

16.1

Atkpe.

Dieml os romnus Krievij visbiek tanc pc viena parauga.

Persons nelg cas piln pasaul (izplatts jaunk laika krievu mts)

nemitgi cns it k par izdzvoanu (tas pats mts) un kpina savu varenbu.

Pie tam kpinot (it k apstku spiests) ar nelbu un arvien vjinot morls

bremzes (lai gan vrdos vi nereti var bt pret, vismaz pirmaj laik).

16.2

Nereti no sieta iekjs loikas viedoka pat nav daudz ko iebilst - tdi nu tur ir

apstki, ka vi ir spiests.

Pie tam morl degradcija var notikt nemanmi un bt maskta ar daudzm

atrunm.

Vien jautjums: kas lika autoriem izgudrot tiei tdus apstkus?

16.3

Diagnostika: TRIZ to sauca - skotnji tehnikas nozar - iet, par iepriekjs

izpildes (предварительное исполнение) pamienu.

Piemram, nemaz nevajag skaidri melgas atbildes, pietiek pareizi sagatavot jautjumus.

16.4

Es savulaik ironizju: nevaru vien sagaidt romnu, kur runtu atkltu valodu:

galvenais varonis prdzimst par trpu, protams, lam demokrtus un pattiski

slav dzvi s...os!

16.5

da masveid raota literatra acmredzot ir bijusi un ir kdam izdevga,

sekmjot sabiedrbas morlo vjinanu un tagadjs, faistisks Krievijas

tapanu.

Diezgan ticams, ka ie procesi bija kdu spku ietekmti, veicinti.

16.6

Bet fona apstkus nav grti saprast.

Ja tev gadu desmitiem auss ir lieta propaganda, ka tu esi zemes sls jau tpc

vien, ka esi dzimis krievs vai padomju cilvks, - ttad na haavu - un ja realitte

pki izrds savdka...

Ja vl tas notiek prejas laika bardaka apstkos ar pieaugou nabadzbu, it k

pki pardjuos kriminalitti, zinmu morlo dezorientciju masu

komunikcijas telp...

Un tiek daudz runts par demokrtiju, bet relus ieguvumus k neredz, t neredz...

16.7

Viena daa cilvku em un apvainojas, uzskata, ka pasaule viiem nodarjusi pri,

- t.s. resentiments.

Un tdus ir viegli ert - ar visvisdu murgu paldzbu.

Bet daa no jaunajiem jau no skuma aug d resentimenta atmosfr...

16.8

Zinm mr - bet jo pai, ja uztver saasinti, - dzve s...os, un kdu dau no cilvkiem izdodas prtaist par agresviem trpiem. Bet citus - samierint ar to.

Protams, pie vajadzbas tiek lietoti ar varas ldzeki.

Un, iet, arvien vairk!

16.9

Cilvks gan nav kaut kds juanas automts, vi var domt.

Bet tas ne visiem izdodas, ne visi ir radui. Un pat tiem, kas ir radui, tas nav viegli...

16.10

T notika Vcij pc I pasaules kara, t notika ar Krievij pc komunisma kraha.

Un ir, kas o fonu izmanto!

16.11

Krievij realizjas STANDARTA KOMPLEKTS, kur neskaitmas reizes ir novrots

pasaules vstur.

Varas koncentrcija, informcijas brvbas un ar prjo brvbu ierobeoana, agresva retorika un rela agresija, politisks un pat militrs avantrisms...

Un, protams, vii apgalvo, ka viiem ir pai apstki, viiem 2x2=5, ne k citiem, - tas ar pieder pie komplekta!

16.12

aunuma galven sakne dotaj situcij ir Lubjankas grupjuma varaskre.

Vii grib bt pie varas, neatkargi no t, vai dara tautai ko labu. Un tpc vajag splt krutos.

ie parazti ar prezidentu miljardieri priekgal dzvo no t, ka rao murgus, bailes un naidu.

Protams, vii gribtu valdt, tiei vai netiei, ar rpus Krievijas.

16.13

Krievijas nacionls intereses tiek upurtas valdo grupjuma - LNG (ЛПГ) - varas interesm.

Tai skait, kad 2010. gados Krievij bija proficts, uzkrjums, tas tika realizts ne-vis socilm vajadzbm un ekonomiskajai attstbai, bet gan lai gatavotos karam.

16.14

Dzenoties pc varas, vii neaizmirst ar par mantu.

iet zmgi, ka visctgk Krievij slepkavo tos, kuri norda uz korupciju. itvienko, Magitskis, emcovs, Navanijs... Magitskim pat vispr nebija sakara ar politiku, vi bija jurists, kur darja savu darbu.

16.15

Starp citu, ar vecie Rietumi nav glui bez vainas.

Pc kara ASV sekmgi realizja Mrala plnu Eiropas ekonomiskajai attstbai, lai

pasargtu Eiropu no komunisma izplatans.

Bet, kad 1990. gados komunisms sabruka un vairs nebija jbaids, daas Rietumu aprindas, iet, ska taist pretja virziena politiku kura veicinja ekonomikas

grauanu un korumptu aprindu nonkanu pie varas.

T.i., iespjamo konkurentu vjinanu.

(Lai gan galvenie tomr bija iekjie cloi neviens rzemnieks jau nelika pistoli

pie deniiem: Zodz! Taisi tdu sistmu, kas veicina zaganu!)

Un, ja, piemram, Latvijas gadjum iznca vien zinma nkuoana, tad ar Krieviju tas izvrss daudz bstamk...

16.16

...Bija audzinanas romni, msdienu Krievij ir ar samaitanas romni.

aj mas ne tik reti ir ar skaidri faistiskas fantastikas paraugi. pai pdjos

gados, pieaugot Lubjankas grupjuma prvaldts Krievijas agresivittei.

16.17

Lk, vl viens pamiens: romna varonis vispirms noer vai pat izncina

slepkavu-maniaku (jeb srijslepkavu) - bet pc tam sk (viam ir kontakti

augstkajs aprinds) grst savu valsti (Krieviju, Krieviju!) uz karu.

Ka rezultt noslepkavo daudz vairk cilvku, nek to spj tkstoiem parasto

slepkavu-maniaku, tas kaut k paliek n...

Galveno varoni nesauc Putins. Bet varbt l.

16.18

Vai vl, piemram. K koment fantastiku viens lastjs (Gangnus) Flibust:

Tas jau kst par tradciju:

a) PSRS ir riebga vajag tau bt objektvam!

b) PSRS vajag glbt vajag tau bt patriotam!

Bet, lk, loiku autoram galgi nevajag!

(Pati Flibusta faistiskaj Krievij, iet, nav legla.)

16.19

Un ir tau, kas iekrt...

Lai gan Krievij joprojm ir daudz saprtgu cilvku, kuri visai labi saprot, kas

stenb notiek.

Tau iekrituo (uz mui paerto) acmredzot pietiek, lai rems

dabtu vajadzgo atbalstu.

16.20

Vl jem vr, ka Krievij varai, faktiski, valdoajai faistiskajai jeb raistiskajai - ekistu bandai, ir informcijas monopols.

Kaut ar, atirb no padomju laika, ir atsttas mazas, nenozmgas spraudzias.

Momopola stiprinanai ir uzceptas ar represvas juridisks normas.

16.21

Pretruna starp represijm un spraudzim?

K to lai em. Tdas spraugas loik taisni ir labas varas patvaai. K gribs, t pagriezs.

16.22

Flibust viens lastjs sarkastiski koment (citju pc atmias):

Кто сказал ВОВ? Не ВОВ, а СВОВ Специальная Военная Операция Вермахта. - Kur teica Lielais Tvijas kar? Ne Lielais Tvijas kar, bet Vrmahta Specil militr opercija.

(Lielais Tvijas kar t PSRS un Krievij sauc padomju vcu karu, 1941-1945, kas prasja rkrtgi lielus upurus. Specil militr opercija Krievijas valsts lietotais oficilais nosaukums Krievijas iebrukumam Ukrain. Vrmahts Vcijas bruoto spku nosaukums nacistu rema laik.)

Tik tiem, paralles starp Hitlera un Putina rpolitiku ir acmredzamas.

16.23

Pateicoties ekistiem, civilizcijas attstba Krievij ir kaut kd mr pagjusi atpaka. Cersim, ka ne daudz, ne ilgi un ne liktengi.

P.S.

16.24

Uz tiem, kas apvainojas, balsts ne tikai faisti.

Rietumos neoliberu politkorektums, iet, ar iet tai pa virzien - un princip

ar draud aiziet tik tlu, ka prsts izirt labu un sliktu.

Un normas jdziens nevis ks elastgks, dzvks (kas tiem ir nepiecieams),

bet gan pazuds vispr.

16.25

Un ar tas kdam ir izdevgi!

eit mazk tiei varai, vairk mrketingam...

16.26

Vii it k ir par brvbu. Tau par tdu brvbas jdziena paveidu, kas piemrots

tiei mrketinga interesm.

Lai lielie dinozauri var gt peu netraucti no nacionlajm interesm un vispr no prjo cilvku interesm. To visu pamazm rda nost. Vai vismaz paurca zem s patnj veida brvbas...

Neoliberlisms tpat kalpo lielvaru interesm, tikai s lielvaras ne vienmr ir

valstis.

16.27

Tiek reizm lietoti ar autoritri pamieni, meli un rdana pret tiem, kas

nepiekrt.

Tas viss gan mazk mr nek Lubjankas rem. Brvba Rietumos tomr liel mr ir.

16.28

Vispr pasaul ir daudz pamienu un pau minjumu cilvkus regult kds

aurs interess.

Cilvks pamazm kst par galveno resursu - un tam mdz bt ar negatvas sekas.

16.29

Ja situcija prk saasinsies - varbt pat nksies uzdot jautjumu, k trk tikt

va no lielkapitla un citm lielvarm.

(Un neaut rasties jaunm.)

Pati kapitlisma daba to tiei neprasa tau sapurgt jau var visu ko...

16.30

Revolcija ir oti slikts variants bet ja nu aizlai tik tlu, ka prjie palikuie

varianti ir vl sliktki?

16.31

Droi vien, ka tik traki nebs. Bet tpc vajag bt modriem - un domt.

Tai skait neauties kretniskajai nostdnei domt, k ir pieemts, nevis k ir

patiesb.

Kas gan ne vienmr ir viegli.

Atgrieos pie pamattmas.

17. Vecumu fantastika un hronofantastika, pris ideju

17.1

Svargs jautjums. K augmintos (un citus, vl nemintos) efektus un pabas

attiecint vairs ne uz vecumu, bet uz laiku vispr, k tdu?

17.2

Ja nu var bt divos vecumos reiz? Kaut k savienot, kombint?

Tau te vl jizdom, k tas izskats konkrtk.

17.3

Starp citu, gan jau tas bs drzk psiholoiski vai socili nek bioloiski.

Lai gan - fantastik droi vien var bt organisms ar maingu bioloisko remu. Vai

kaut kd veid hibrdisku. Bet varbt pat vadmu.

Ja socili: kdos variantos tas var bt - un k tikt institucionalizts, kds

(fantastisks) socils krtbas iezms iemiesots?

17.4

Pie viena, garmejot. Iedomsimies istabu/reionu starp diviem laikmetiem.

Pirmkrt, caur to var priet no viena laika uz otru. Bet, otrkrt, taj iet abi laikmeti reiz (precizt).

Saska ar otro nosacjumu, istaba nav vis piesaistta noteiktai koordintei laik, bet t iet uz prieku reiz ar laiku... ar diviem laikiem?

Nosauksim to visprgi, teiksim, par konjunkciju starp diviem laikiem (binro).

Var taist variantus: teiksim, ka vien no saviem laikiem istaba/reions tomr

iet uz prieku divreiz lnk. Vai ka tur ir kds gradients.

17.5

Tlk.

Vai var bt visos vecumos (vai pat viss savas biogrfijas fzs, visos laikos) reiz, aktualizjot vajadzgo?

Teiksim, A un B tagad var komunict gan k 10-gadgi, gan 10 un 15, gan 15 un

10 utt. Pc vajadzbas.

17.6

Piemram, t. Cilvks princip atceras visu un sav zi ir visos savos vecumos

uzreiz. Bet prjie, izemot aktulo jeb fokusa vecumu, tai brd nav pai svargi - ja nepieem lmumu aktualizt ko citu, prfokusties, ieemt citu pozciju.

Tomr izmantot resursus no citiem vecumiem var (tai vai cit mr un veid).

...Var bt ar citi varianti.

17.7

Tlk. Ar pats var bagtint savu domanu, komunicjot un savienojot savas dads vecumpozcijas/biogrfisks fzes.

17.8

Ldz ar ko tavs tagadjais (relatvais?) 10-gadnieka vecums laikam var ar drusku

atirties no oriinl? Labk saprast citus (tavus) vecumus/laikus, uzemt kdus

vlko laiku sasniegumus tos, kurus ir spjgs uzemt. Labk saprast savu

nkotni? (Un tad laikam iznk tda k otra dimensija attstbai.)

17.9

(Tavi dadie vecumi pa reizei var ar pastrdties, padiskutt?

Varbt - diviem vecumiem pieaicinot talk kdu treo vecumu k mediatoru?

Varbt te reizm paldz vai vesela zintne: kdu kur gadjum labk?)

17.10

Te, iet, iznktu pieteikums diezgan nopietnai idejai par laiku vispr.

Bet man doma palikusi vl neizstrdta.

17.11

Ir Normana Spinrada ststs Laika nezle (1970, Norman Spinrad The weed of

time, krievu tulkojum Норман Спинрад Сорняк времени, Трава времени)

- kur o zlti norijuais dzvo reiz visos sava dzves laika momentos.

17.12

Ststs akcent s situcijas statisko, noslgto raksturu, sava veida bezcerbu.

Un te nonk pretrun pats ar sevi, jo ststtja apzia tau spj reflektt visu

situciju kopum. Ttad pacelties pri tai, un vismaz domana neiet jau

iepriek dotu domu komplekta ietvaros, t var iet tlk un tlk...

17.13

Bet ideja par aktualizciju ir jau elastgka.

(Un nav ar piesaistes galgam laika intervlam, bet var iet uz prieku.)

Bet vai ir vl kdi varianti?

17.14

Starp citu. Ja tagad ir tie vecumu/laiku komunikcija, tad ldz ar to mains ar laika (/vecuma?) sakargums, t topoloija.

Atkal dertu visprint: kdos veidos to var maint, ko tas dos, ko tas nozms

attstbai? Ar paa laika attstbai?

17.15

(Tradicionli t ir diezgan vienkra.

Viss ir izstiepts laik, kontaktjot vien divs viets, ar pagjuo un nkamo fzi.

Vienkrkaj laika attlojum - taisne - tie ir it k pat tikai divi punkti.)

17.16

(Tuvk skatot, robea/kontakts gan var izskatties ar drusku daudzveidgk,

piemram, bt dads atirgiem hierarhisks sistmas lmeiem.

Un atkargs no kontakta v e i d i e m : piemram, tds veids, ka uzzina ko btiski

jaunu par vsturi - un tas pietieko mr ietekm tagadni...)

17.17

Variants pa vidu: cilvku raksturo nevis viens noteikts vecums, bet tda vai citda

vecumkopa.

Varbt cilvkam paralli divos trs vecumos ir divas trs dadas specialittes vai

lomas. Un o dado iespju parallismu un kombinanu var kaut k lietot.

17.18

(Vai atkal: cilvks dzvo nevis vien noteikt laik, bet divos trijos reiz.

Un td gadjum, starp citu, k te rint vecumu?

Atsevii divus trs - pc iem rjiem laikiem? Vai kaut k skaitt kop? Vai gan

t, gan t?

Vai atkarb no t, ciktl viena pieredze apakpieredze var paldzt otrai?)

17.19

Variants: t ir sabiedrb parasta prakse.

Tpat k vienkri konsultcijas ar sevi dados vecumos - vai vispr no

dadiem laika posmiem.

(Vai pat vl cieka un daudzveidgka sadarbba.)

17.20

Cilvka sadarbba ar sevi no cita laika momenta (kopgi, kaut esot dados laikos,

veicamas opercijas) ir vien Roberta Silverberga stst - Tagad +n. Tagad -n.

(1972, Robert Silverberg Now +n, Now -n, Роберт Силверберг Сейчас +n.

Сейчас -n.)

Tas ir zinms progress, saldzinot ar tri mehnisko ideju vienkri par laika

ceojumu.

17.21

Vl, uz labu laimi.

Daveida vecuma (skat. s nodaas 4. punkt) viet - teiksim, tda patnja

lokalizcija laik. Cilvks ir laikabiedrs citiem viam nozmgiem cilvkiem A, B, C,... bet vii var nebt visi vien laik.

Faktiski cilvku raksturo (nevis viens noteikts dzves laika nogrieznis, bet gan)

individula laikmetu/laikposmu kombincija, kuros vi dzvo, un o kombinciju

rkrtas gadjumos var papildint.

(Vai tehniski tas viss notiek, bez grtbm prceojot no viena laika uz otru

komplekta ietvaros, vai vl k savdk, to es pagaidm nezinu. Nebtu brnums,

ja var pat dadi.)

...Citi nosacjumi vl jpiedom, lai sanktu pietiekami sakargi.

17.22

Variants: tmeklis no tdiem cilvkiem un viu laikiem.

Tda, lk, civilizcijas visprj organizcija.

17.23

Varbt t mdz bt ne vienmr tikai cilvkiem. Un kaut ko tdu var izmantot, teiksim, hronoorganiskaj mij. Vai vl kur tehnik.

17.24

Kdus variantus vl var izdomt, kad dzves laiks nav viennozmgi piesaistts kdam noteiktam laikmetam?

17.25

Te man drzk bija gadjuma rakstura analoijas starp vecumu un laiku k tdu. Droi vien var pameklt ar ko btiskku.

17.26

Vl.

Vecumu fantastik tiek t vai citdi maintas parasts attiecbas starp bioloisko

un fiziklo laiku, reizm starp bioloisko un socilo, starp dadiem bioloisk laika lmeiem vai paveidiem - utt.

Bet kdas vispr ir iespjas fantastik izmantot attiecbas starp dadiem laikiem?

Te ir jbt plaam spektram, kur diez vai ir pai ptts, - un ms acmredzot vl pat nenojauam, kdas iespjas tiek laistas garm...

17.27

Tlk, pieemsim, ka diem laikiem ir ikvienam sava laika mana...

17.28

Bet, tdm kop darbojoties, iznk dadas laika manu kombincijas... dertu

atrast kdu sku nosaukumu - tas tomr ir jauna tipa priekmets.

17.29

Tlk. Laika mana, kura sastv no citm laika manm.

Bet varbt tas var iet bez sava gala.

17.30

Visprint! Visprint! Visprint!

Te un tagad, un turpmk!

18. Par realitti, un ko t var dot

18.1

Realitt, protams, pats vecums ir zinm mr nosacts un aptuvens jdziens (k

jau mdz bt ar jdzieniem) un vl ir jskats, kur un ciktl to ir vrts lietot.

18.2

Un viena otra lieta te mdz mainties ar vsturiski. Pat dai bioloiskie aspekti,

piemram, ldz ar izmaim sabiedrbas veselbas stvokl. Vl jo vairk lietas,

kuras atkargas tri no socils krtbas.

18.3

Jau tagad esoaj vecuma izmaiu fantastik ir daudz variantu par to, k tad sti

raksturot to vai citu vecumu.

Jo pai jauniegto, kur nav relu paraugu un autoram ir jizdom paam.

18.4

Piemram, ko un cik nosaka iepriekj dzves pieredze, ko fizioloija utt. Ko

statuss, lomas, pieemtie priekstati sabiedrb.

T.i., kas, cik un kpc tad stenb mains ldz ar vecumu.

18.5

(Mdz bt daudz atsauu uz slavenajiem hormoniem pusauda gados. iet, ne

vienmr pamatotas un relistiskas. K jau pie stereotipiem.)

18.6

Un ttad - k reli btu pie fantastiskajiem nosacjumiem, ar jaunaj veid

mainto vecumu, kur ie faktori sanktu citd kombincij.

Plus vl paas adaptcijas problmas jaunaj stvokl!

18.7

(Variants: cilvks k pusaudzis - pusadapttais - jebkur vecum, kur ir pki

noncis.)

18.8

Bet varbt tas bs dados gadjumos atirgi un liel mr bs atkargs no paa

cilvka? Vai no kdm situcijas patnbm?

Ar realitt cilvki ir dadi - bet fantastik vartu bt vl dadk!

(Un iespjams, ka taisni ai dadb kristalizsies tiem btiskas idejas.)

18.9

Pagaidm, iet, vecumposmiem raksturgs iezmes izvlas diezgan haotiski, k

pagads.

18.10

Tas ir skaidrs, ka biek mina izvlties ne tik daudz relistiskkos un

loiskkos variantus, cik literri pievilcgkos (vai piemrotkos kdai morlei).

18.11

Dieml tas notiek apstkos, kad pati realitte dotaj (vecumu) tm netiek

pietiekami krtgi apzinta.

Un tas samazina ar fantastisko iespju spektru.

18.12

Pie tam ar pats is efekts netiek krtgi apzints...

iet, ka reizm autori ir spiesti braukt pa miglu - un acmredzot dom, ka citdi

nemaz nevar...

18.13

Vai ar neuzkata to par miglu, viiem viss ir skaidrs - ja gadjum ir prk pie-ruies kdiem no dadajiem vecumu uztveres stereotipiem, par daudz tiem tic.

19. Par priekstatiem, un ko tie var dot

19.1

Piezme 1.

Vl ir jizir rels izmaias cilvk un izmaias valdoajos priekstatos.

(Bet ldz ar to - zinm mr - ar vecuma grupu socilajs loms.)

Ir bijis gan, objektvi emot, prsplts (kaut viena otra laikmeta sabiedrbai

diezan likumsakargs) vecuma kults, gan prsplts jaunbas kults, gan kas tik vl.

19.2

Tas var mainties ne vien gadsimtos vai gadu tkstoos, bet ar samr sos laika

posmos.

Piemram, Krievij - boevikiem eina laik (tie bija liel mr jauniei) un

vln Staina laika priekniekiem ar viu prsplto tieksmi uz rju soldumu un

prkuma apziu pret puikm...

Un tie pat varja bt vieni un tie pai cilvki (ne visi pirmo paaudu boeviki

tika apauti)...

19.3

(Starp citu cik liel mr tds revolucionrs vispr ir pieaudzis?

Cik liel mr viam ir dzves pieredze, bet cik - oti specifisk, v a r b t prk specifisk, c i t a s dzves, piemram, pagrdes, pieredze?

Daudzi boeviki rakstja, ka nk no strdniekiem viu vara it k skaitjs strdnieku vara lai gan patiesb bija savdk. Jaunb, drusku pastrdjui, teiksim, kd rpnc, vii drz aizgja profesionlajos revolucionros, bet vlk padomju laik profesionlajos priekniekos.)

19.4

(Tas pats j a u t j u m s var attiekties uz kara pieredzi.

Latvieu 1986. gada dokumentlaj film Vai viegli bt jaunam? viens dalbnieks, bijis, cik atceros, Afganistnas kar, atsaucas uz rakstnieka Mihaila Anarova, kur bija II pasaules kar, vrdiem: kar noveco, bet ne pieaug.)

19.5

(Un ne velti vien Harija Potera fanfik - safira260, Большой круговорот - dzimtas saimniecbu vada Harijs. Bet augmcluies Deimss un Lilija, apmram td pa vecum, un Sriuss, pat vecks, bet ar 12 gadiem, pavadtiem Azkaban, ir mazk nobriedui un mazk ieinteresti ai liet. Bet Sriusam vl ir pats raksturs neveicina trku nobrieanu... Lai gan Harija pieredze jau ar mdz bt - neatceros gan, k bija dotaj fanfik, - diezgan militri ievirzta...)

19.6

Vai var bt pat vienlaicgi - atirgi priekstati, kuri domin, teiksim, dads vecuma grups. Vai cits socilajs grups.

Vai pat kdi mdz bt atseviiem indivdiem.

19.7

Oskara Vailda komdij Cik svargi bt nopietnam (1894), vien no krievu tulkojumiem, Gvendolna (kdi 20-25 gadi?) saka Seslijai (18 gadi), ar kuru tikko

iepazinusies:

Atklti sakot, es vltos, kaut jums btu 42 gadi un augstkaj mr neglt riene, kda piemt im vecumam.

(Pati vlans ir tpc, lai Seslija pie gadjuma nepretendtu uz vias Ernestu.)

19.8

Piezme 2.

Varbt parodijas (vai fantzijas) pc var attlot sabiedrbu, kur di priekstati

piepildtos stenb.

Piemram, kur jaunas idejas nktu tikai un viengi jaunajiem.

(Vai ar - t uzskatt btu tiktl pieemts, ka citas idejas netiktu emtas vr pc

defincijas - vai ar cilvki nepareizos vecumos nemaz nemintu tdas

izvirzt.)

19.9

Vai kur jaunie btu neprtgi tikpat k burtisk veid, bet vecie atkal tikpat k

neko nejustu.

Vai abas s lietas (no 8. un 9. apakpunkta) reiz.

(Ja iznk pretruna var bt jo labk fantastikai.)

Utt.

19.10

Vai kur piepildtos dzv tas, ko reizm burk (iet, visos laikmetos t ir

burkts) par to msdienu jaunatni...

Variants: burkana sk darboties k tdi burvju vrdi, taisni ts d ar

piepilds... (Nu tds humoristisks fantastikas paveids.)

Vai varbt piepilds tiem, kuri ir jtgi pret burkanu.

19.11

Bet ar jaunajiem glui tpat ir savi aizspriedumi un sava nezinana.

19.12

Vl ststa, ka Romantij cilvki dzvojot pilng saska ar romantisma

dikttajiem priekstatiem par cilvku...

(Droi vien prspl, pilnga saskaa reti kad mdz bt.)

Zinmas problmas gan radot neatrisintie robeu jautjumi ar Parodijlandi.

19.13

Pie viena, garmejot. Vl varam iedomties Donu Kihotu, kura ticba dara brnumus: vjdzirnavas tik tiem prvras par piem vai miliem...

19.14

Jpiezm, ka ar cntjiem kaut kas ldzgs reizm notiek ar relaj dzv.

Briesmous var radt - pati ca.

19.15

Piezme 3.

Psihoterapij pastvot tda regresijas terapija vai tml.

Kur acmredzot kaut ko no vecuma maias efektiem model, simul.

Varbt kaut ko no ts idejm var lietot ar fantastik. Bet neko konkrti es par o

lietu nezinu, neesmu ptjis, nemaz.

19.16

Piezme 4.

Var uzfantazt ar dadas versijas, kad vecumu un t izmaias raksturo pavisam

citas lietas nek mums pierasts...

Vienkrkais (bet nezinu gan, vai interesantkais!) - apgriezt patlaban valdoos

priekstatus otrdi.

19.17

Tai skait... ka radoks idejas mdz izvirzt tiei pensijas gados, kad ir brvks.

Vecie k nemiera clji stabilaj vidjo pasaul.

Kuru vii visbiek ar pazst labk nek jaunie...

Starp citu, reizm t var bt ar relaj dzv. Interesanti btu dus gadjumus

paptt.

19.18

Piezme 5.

Vl viena ideja. Vecumu nosaka enealoisk paaudze. Cilvks ir (jau no skuma

ir vai oti drz kst) vecks par sava N-ts pakpes brlna brniem vai

mazbrniem, kaut ar tie btu dzimui piecdesmit gadus agrk.

Tlks detaas var izdomt.

19.19

Tiesa, ja apprecas kdi radi no viena un t paa enealoisk koka, tad ar

enealoija un enealoiskais laiks var kt neviennozmgi, vairk vai mazk.

Tlk te gan neesmu neko izdomjis.

20. Ap skolu

20.1

Iedomsimies sabiedrbu, kur mcbu (tas ir, skolas u.tml.) periods ilgst kdus 30-50 gadus.

(Ttad kalendrais laiks tas pats, socilais bs atirgs, bioloisko var iztloties

dados variantos.)

20.2

Vai daas nedas/mneus lai apgtu (instaltu sav pieredz un personb)

galv ielikto kvalifikcijas paketi.

Vai dadiem cilvkiem/grupm/profesijm/pat situcijm dadi.

20.3

Bet varbt ar dzves pieredzi var apgt stipri dados trumos un termios...

Realitt cilvkiem tau var bt dadas spjas un patnbas dzves pieredzes

apgan - un lietoan.

20.4

Ar atirgas dads joms.

Ttad reizm vecuma maias temps (s nodaas skuma uzstdjuma gar) vartu pat mainties, cilvkam mainot dzvesveidu vai profesiju.

20.5

Izvlties tdu profesiju, lai rk ktu pieaudzis.

Bet ne vienmr lai ilgk tds paliktu...

20.6

Vl ideja. Skolas laiks (sagatavoans laiks, kpura stadija) aizem daudzus

gadu desmitus, dzves lielko dau, bet patstvgs dzves laiks (piepildjuma laiks,

kr tauria stadija) nedaudzus gadus.

Te var bt savas interesantas problmas un pagriezieni.

20.7

Un, ja vienkri ekstrapol daas palaik izgltbas jom valdos tendences, tad

var skt rdties, ka nkotn varbt t ar bs...

20.8

Tomr kopum ideja galji nav progresva.

Skola nav radbas (civilizcijas attstbas) kronis. Un pati ideja, ka vien laik tikai

gatavojas, bet otr dzvo, btb neder.

Kur nu vl nemitgu prmaiu un progresa patrinjuma laikos, kad vajag reiz

dzvot un mcties un to nemaz nevar sti noirt. Princip, dzve ir mcans.

20.9

(Jo vairk l, ka mcans problmas mums risina vairk ar piespieanu un

piespieanos nek ar mcanu.

Citiem vrdiem, ar spku, nevis ar prtu.)

20.10

Vl cits variants: dzves laika lielum lielko dau aizem nevis stabilie periodi,

bet tiei prejas jeb pusauda vecums/stadija.

- Par ko sapo kt tavs vectvs?

20.11

Bet varbt ar prejas var iztloties visvisdadks?

20.12

Kompromisa jeb strpainais, pamus variants: gatavojoties iemcto pa

druskai izmina atsevios patstvgas dzves gabalios, epizods. Pakpeniski

pdjo paliek vairk.

Cilvks kst pieaudzis nevis vienreiz un pavisam, bet arvien biek un biek?

Patiesb diezgan rela ideja, bet fantastik to var padart oficilu un ldz ar to

reljefku. Ar pretrunas bs reljefkas.

Vakar dienas pirmaj pus es biju praks k pieauguais.

Acmredzot dados gadjumos tas var progrest atirgos tempos.

Varbt pirmie tdi minjumi mdz notikt jau diezgan agri.

20.13

Vl variants: caurmr zinanas utt. noveco trk k tiek iemctas.

(Pa daai t jau tagad ir relaj dzv, bet ar laiku t var iznkt pastvgi.)

Tpc tikai labkie skolnieki var kt pieaugui.

20.14

Bet, kds risinjums ai problmai var bt realitt, par to skat. Jlija

Murakovska 2024. gada grmat Astoi miljoni sazvrnieku

Ю.С. Мурашковский Восемь миллионов заговорщиков,

или Закономерности развития научных представлений,

Julius Murashkovsky Eight Million Conspirators,

or Patterns of Scientific Ideas Development

kur ir izvrsta zintnisko priekstatu attstbas teorija.

20.15

Patiesbu sakot, rel ideja ir daudz interesantka nek mana fantastisk.

20.16

Joka pc (?) var uzrakstt par ideoloisko audzinanu. Vai pat vispr vrtbu

domanu. Kas no ts iznks straujas attstbas apstkos, kad visas idejas tri

(vai pat zibengi) noveco.

20.17

Vl. Skola un st dzve... Bet pieemsim, ka dotaj sabiedrb ir citi uzskati.

st dzve ir skol. Bet strd tpc, lai... teiksim, vartu apmakst atgrieanos

skol. (Var bt vl citi varianti.)

20.18

Klases veck vlanas. Priekroka tiem, kuri pieaugu vecum bijui kdos

valsts amatos, teiksim, ministra vai prezidenta.

Vispr, kd veid dzves pieredze noder (bet kd neder) pc tam skol.

20.19

Skolni mcs, pieauguie strd ttad pdjie ir kvalifictki un dod lielku ieguldjumu. Bet ja nu var bt ar savdk? Ja tds un tds dotais darbs dotaj sabiedrb ir pirmklasnieka lmen vai, teiksim, ceturts klases lmen? Vai, teiksim, skolnieks prakses laik vai brvdiens nopelna desmit reizes vairk? Un varbt taisni kvalifikcijas d, kura tau visu laiku atjaunojas.

20.20

Manipulcijas ar tempiem. Pieemsim, ka pirmsskolas un skolas gados vecums mains 20 reizes trk nek vlkajos...

20.21

Vai ka is temps var dzves laik mainties visdi, patvagi, pat varbt gadjuma

pc. Un dadiem cilvkiem dadi. Piemram, atkarb no laika apstkiem.

20.22

Tu mdz pavadt vasaras brvdienas reion ar lnku fiziklo laiku. Un, kad tu sc iet nkamaj klas, tur, skol, ir pagjui 20 gadi.

20.23

Vl par skolu: dai agrkie klasesbiedri, nodzvojui lielu posmu patrint laik

(pc s nodaas skuma uzstdjuma vai ar k Gurevia Tempograd)

atgrieas jau k skolotji.

Apakvariants: dakrt tas ir domts k ce, lai paldztu draugam mcbs.

20.24

Visprinjums: lai paldztu draugam vai vl kdam, izraujas uz prieku vecuma

zi. Variantus!

20.25

Divi bri aizbrauc dzvot/mcties uz dadm laika joslm un top dad vecum. Gads, ka pc tam samains un ldz ar to vecumi atkal izldzins.

Toreiz, kad es biju vecks par tevi...

20.26

Saska ar s nodaas skotnjo uzstdjumu (laika rema un vecuma maias

atkarba no pankumiem), tavas pieauganas/attstbas temps vartu oti

atirties, tai skait, atkarb no t, kd kompnij tu esi.

20.27

Variants: kompnija no tiem, kuri negrib kt pieaugui/kt vecki...

Apakvariants: t ir plaa kustba, Ptera Pena klubi.

(Ieskaitot cilvkus, kuri ir atgriezuies no lielka vecuma?)

20.28

Jauni, nepieredzjui pedagogi un rdti, pieredzjui skolnieki.

Skolnieks var uzemties efbu par kdu jaunu skolotju, paldzot viam iedzvoties skol...

20.29

Varbt ar skolotjam liek atzmes (reitingi?), bet neveiksmgas mcbstundas gadjum skolnieki var nozmt viam pcstundas.

Kur kuru vairk audzina, ar tas nav sti viennozmgi...

Nu apmram td gar, ideja vl nav gatava.

20.30

Savienojam ar strpains pieauganas ideju. Gads, ka jaunam skolotjam nepieaugu josla (kdas viam jau ir diezgan reti) sakrt vien laik ar

skolnieka pieauguo joslu.

20.31

Skolas situcija abos virzienos. Cilvku grupas A un B regulri mains vietm

skolnieku un skolotju loms. Teiksim, vienu dienu/nedu t, otru t un tas ir tpc, ka A ir japmca viens liets, B cits.

Var iztloties dadus variantus ar vecumiem.

20.32

Jautjums par nelinerajiem efektiem.

Piemram, k tas, ko A ir iemcjui B, ietekm to, ko un k B mca A.

Tas pats attiecb uz audzinanu?

21. Kam vecumi iet savdk

21.1

Bioloisk, socil un kalendr vecuma atirbu varicijas tiek izmantotas (bet

vai pietiekami plai un vai pietiekami produktvi?) fantzijas literatr, kur,

teiksim, ilgmgajiem (vai pat nemirstgajiem) elfiem brnba un jaunba var iet

oti daudzus gadus.

(Ir ar varianti ar mgo... parasti jaunbu.)

Reizm kas ldzgs ir ar zintniskaj fantastik.

21.2

Reiz lasju, ka neandertlieu brni atgdinjui mazus pieauguos (ttad bijui ar

mazk specifiskm brnbas iezmm nek msu sug) - un pai bijui gatavi

radt brnus ja ne pat 10 gadu vecum.

Vai tas ir zintn visprpieemts uzskats, to nezinu.

21.3

Bet dzvniekiem tas viss mdz bt vl dadk.

Lk, zobenzobu kau smilodonu bara vadonis pdjos trs gados lielais un

spcgais tvi Puszobs, septius gadus vecs.

(Paleontoloijas film Walking with the beasts, 5: Sabre tooth, BBC.)

Tas tikai par sugai raksturgajiem tempiem, ttad vl oti vienkrs variants.

Bet, ja js gadjum esat augui kop, tad tomr interesants...

21.4

Vl pastv neotnija - kad dzvnieks vai augs, nesasniedzot pieaugu stadiju, tomr izaug.

Populrkais piemrs - abinieka amblistomas kpurs, tas ir, kurkulis, aksolotls.

Daa aksolotlu prvras pieaugus amblistoms, bet daa paliek kurkua

aksolotla fz, tau izaug un var pat vairoties.

Neotnijai (jaunajiem ir mazkas specializcijas iezmes) var bt progresva

loma evolcij, lai gan ne vienmr.

Bet kdus vl variantus ir iespjams... nu vismaz uzfantazt?

21.5

Piemram, sakar ar to, ka agrk atirgas itus sugas ir izrdjusies viena un

t pati suga?

21.6

Variants: vienas sugas dads formas izveido veselu ekosistmu?

(Problemtiska ideja, bet varbt tomr var padomt.)

Apakvariants: tas notiek pagaidu krtb, uz samr su laiku.

21.7

Vai vienkrk. Pieemsim, ka neotnija var bt dados vecumposmos. Vairkas/daudzas dadas [daji] pieauguo formas, kas atbilst dadiem no parastajiem vecumposmiem. Tlk jau var izdomt, kd veid kur bs pieaudzis.

21.8

Vecumu fantastika reizm priet jaun, evolcijas fantastik.

Tai skait - bioloisk evolcija notiek ne vien vairs ar sugu, bet ar indivdu.

Piemram, Edmonda Hamiltona stst Doktora Polarda eksperiments (1931,

Edmond Hamilton The man who evolved, Эдмонд Гамильтон Эволюция

доктора Полларда). Cik atceros (SPOILERS?), eksperimenta laik varonis

evolucion no cilvka par augstk attsttu btni.

21.9

Kd cit stst viens prtiis diezgan liel trum kst par saprtgu btni.

Reli tas nav, saprts rodas nevis indivdiem pats no sevis, tri no dabas, bet

gan kopienm, civilizcijm to darboans, socils dzves un attstbas proces. Btnei ir jbt iekautai civilizcij. Bet lai nu paliek...

21.10

Pie viena. Laiku pa laikam te viena, te otra btne kst saprtga. Vai pat

priekmets. Civilizcija palaikam spontni papildins ar dadm btnm.

21.11

Zdtji tapa lielki... Attiecint uz indivda attstbu to, kas msu realitt attiecas uz sugu evolciju. Piemram, individuls attstbas gait var tapt mazks, piemrotks aukstam laikam utt.

21.12

Henrija Katnera un Katrnas Mras stst Kods/ifrs (1945, Henry Kuttner,

Catherine Moore The Code, Генри Каттнер, Кэтрин Мур Шифр) galven

varoa tvs tiek izdziedints ar bioloisks atjaunoans paldzbu.

Tau (SPOILERS) kaut kas aiziet pa citu trajektoriju - un vi prtop, praug

nevis Zemes cilvk, bet gan citplantiet (vai varbt no paralls pasaules).

Acmredzot kaut kas tds vi jau ir bijis...

(Piezme. Varbt es o ststu esmu prk vienkrojis.)

21.13

Interesanti nevis viena iespjam ontoenzes trajektorija, bet vairkas/daudzas, varbt ar izvli.

Tas skait, varbt dadm formm ir atirgi pieauganas/attstbas tempi.

21.14

Pie tam tas var mainties vsturiski.

Piemra pc. Civilizcijas attstbas primitvks stadijs priekrocba ir specializtiem primitvk nodarb - c, karoan -, nereti pat citdi nenobrieduiem. Ar to pa daai izskaidrojams lnais progress. Vlkos laikos tas pamazm sk mainties.

21.15

(Realitt evolcijas agrns stadijs nereti mdz domint primitvkie varianti, jo tie ir ekonomiskki, tas ir, vieglk taismi. Piemram, dominjoie daudznu dzvnieki pirms kembrija perioda bija primitvie t.s. vendobionti.)

21.16

Kds nobris alkoholu, un visi dzrji atgrieas brnb. Ja pietiekami stipri dzra,

tad uz ilgu laiku.

21.17

K visus os gjienus vartu attstt?

21.18

Starp citu, ar dieviem vecumposmi iet savdk.

K das Oldija romnu epizods no sengrieu cikla.

21.19

(Tai skait interesanti ai zi ir attlots pusdievis izcelsmes varonis Ahilejs.

Zinmus varoa apaktipus, piemram, kara manu, patiesb jau ir vieglk dabt no citdi vl nenobrieduajiem...)

21.20

Vai no indieu triloijas Melnais nemiera cljs (Генри Лайон Олди Черный

Баламут) - kur, piemram, dievs Indra ir jaunk vecumposm (bet, protams,

lielk kalendro gadu skait) nek via dls cilvks Arduna.

21.21

Bet kaut kur internet (varbt tvtropes) bija mints, ka (neatceros, kd reliij,

varbt tai pa indieu) dieviem esot (vismaz pc kda no traktjumiem) mgi

sepadsmit gadu...

iet, tas tiem var o to izskaidrot dievu rcb...

21.22

Starp citu, varbt ar cilvku vstur. Droi vien daudzs liets savu iespaidu ir at-

stjis, piemra pc, liels jauno patsvars (teiksim, s ma ilguma d) ar jauna-jiem gadiem raksturgm (vismaz dotaj laikmet) pabm, tai skait trkumiem.

21.23

(Un tad var iznkt, piemram, reiz maza vai visai specifiska - personisk dzves

pieredze un, k jau senos laikos, maza vstures/kultras pieredze. Mazs filo +

mazs onto...

Starp citu, augstk attsttas civilizcijas prstvjiem pirmatnjie nereti ir kaut

kd zi atgdinjui brnus.)

21.24

Romu dibinja jaunieu banda no sav dzimtaj pus liekajiem. Pie dibinanas

abi bri vadoi sastrdjs (iet, gribja pardt, kur ir krutks), sakvs, un

kauti Romuls nogalinja Remu.

21.25

Variants: atveras (aiz kdiem vrtiem, portla?) jauna plaa prrija (vispr

jauns reions), kur savas apmetnes/pilstas metas dibint msdienu jaunatnes subkultras. Plus varbt jaunbu atguvuie no nesens (visticamk) vstures (k,

piemram, hipiji).

21.26

Notlm ldzgi - caur internetu. Piemram, sks k datorsple, bet tlk jau

izveidojs rela kopiena, pat ar saviem resursiem.

21.27

Mitoloiskais laiks ir visai patnjs (no msu viedoka skatoties).

Un nereti dieva vai varoa vecums koncentrjas ap to laiku, kad vi ko zmgu

paveic - vai kad kas zmgs notiek ar viu. Tds, par ko tad ar tiek pai ststts.

Pat ja tas notiek vl pua vecum.

Tas nav via mazotnes laika varodarbs, tas ir via varodarbs vispr.

T vi ar tiek uztverts.

Tai skait vecuma (vecumposma) zi.

iet, normlas biogrfijas viiem nereti nemaz nav. Vai ar tai nav nozmes.

(Vai biogrfijas viet plika defincija?)

21.28

(Cik atceros, mitoloijas laiks, vismaz zinm ts attstbas stadij, vispr vl nav

strikti nodalts no paiem notikumiem, nepastv k atsevia, patstvga un

stabila forma. Vai ir nodalts vji, fragmentri un epizodiski, neizteikti.)

21.29

(Protams tlt var jautt. T bija PIRMS laika - kad laika jdziens vl tikai

gatavojs, brieda. Bet k bs PC laika?

Vai vismaz laika jdziena attstbas stadijs, stipri augstks par msjo?)

21.30

Variants. Kda reliija/pasaule, kurai trpjies dievu brnudrzs. Vai vismaz pavisam nepieredzjui dievi, kuri tikai mcs par tdiem bt.

(Un tad brnudrzu audzintjus vislabk em par priesteriem?

Vai otrdi, brnus? Vai gan t, gan t?)

21.31

Pc atmias un aptuveni viens miniteksti no XX gs. krievu fantastikas.

Sludinjums.

Brnudrza jaukt grupa uzem:

2040. dzimanas gada brnus (ребят),

2043. raoanas gada robotnus/robotbrnus (робят),

2044. gada izlaiduma kiberbrnus (киберят).

21.32

Starp citu, robotu fantastik jaunkie roboti var bt attsttki un pieredzjuki

nek veckie.

21.33

Visprj progresa sekas? Tas ir, filoentisk laika ietekme uz ontoentisko?

Un k o ideju dadot un attstt tlk? Variantus!

21.34

Notlm ldzga (?) ideja Olgas Larionovas garstst Fernsvortu gredzens (Ольга

Ларионова Кольцо Фернсуортов, 1976).

Dlam entiski tiek ielikta tva visa ldzinj pieredze, lai dabtu niju (un domts, ka td veid enialitte progress no paaudzes paaudz).

Tas gan in stst noved pie traiskm sekm.

K reizm mdz bt ar nepietiekami prdomtiem eksperimentiem.

21.35

Vl. Pieemsim, ka robotu (mkslgu saprtgo btni) var sagatavot uzreiz

startam no t vai cita vecumposma. Tas ir, ka roboti var piedzimt, esot dad

vecum... Protams, tas var bt ar dam atrunm un korekcijm.

21.36

Bet var ekspluatt pau ideju, ka dzimis pirms 5 gadiem 7 gadu vecum un abi ie cipari var noteikt kdas patnbas.

21.37

...Nu tad pieemsim variantus (pasaules), kur sabiedrba sastv no cilvkiem

(vai ne tikai), kuri aug/noveco visai dados trumos (un varbt ar veidos). Plas

spektrs, raiba, krsaina mozaka. Un eit atkal var izvlties dadus

apakvariantus attiecb uz bioloisko vecumu, socilo utt.

Fantastik t k ir bijis, tau, iet, maz.

21.38

Zemiei kop ar kdu augstk attsttu civilizciju veic eksperimentu (varbt tikai kd reion): uz brdi palai vecumu maias lietas pilng paplsm. Katr kiosk var nopirkt nemirldeni un jaunbas bolus utt.

22. Marka Tvena rekords

22.1

Tagad daudz trakks jautjums.

K vecumu plksn izskattos realizcija Marka Tvena ststam imenes lietas

(Семейные проблемы) jeb oti ciea radniecba (Very closely related, 1883?) vai atbilstoajai dziesmai Es esmu pats sev vectvs (Im my own

grandpa)?

Lk, mans aptuvens tulkojums no krievu prststa internet.

Es esmu precjies ar 40 gadus vecu atraitni, kurai ir 20 gadus veca meita.

Mans tvs apprecja o meiteni un tdjdi kuva par manu znotu, jo vi ir

manas meitas vrs.

Mana jauniegt [pa]meita td krt kuva par manu [pa]mti k mana tva

sieva.

Mums ar sievu piedzima dls. Vi ttad manam tvam ir mazdls un sievasbrlis.

Un, atbilstoi, mans tvocis k manas mtes brlis.

Ttad mans dls ir mans tvocis. Bet manam tvam ar sievu ar piedzima dls.

Vi tapa vienlaikus mans brlis k mana tva dls, un mans mazdls, k

manas meitas dls.

T k cilvka mtes vrs ir via tvs, tad iznk, ka es esmu savas sievas tvs,

bdams sava dla brlis.

Td krt es esmu kuvis pats sev vectvs.

emot vr augstk izklstto, ministra kungs, ldzu js nodroint manu

atbrvoanu no karadienesta, jo pc likuma nedrkst vienlaicgi iesaukt dlu, tvu

un vectvu.

...Ttad, tiei pieldzinot patvu tvam utt. td gar, pieldzinot socilo

radniecbu bioloiskajai, saliedjot/sajaucot to visu vien mas, - te tiek eskalta

radniecisko attiecbu daudznozmba (neviennozmba) - un viens no

daudzveidgajiem rezulttiem ir tas, ka ststtjs iznk pats sev vectvs...

Bet dertu to visu iztloties kaut k... relk un izvrstk.

22.2

Vl var mint iedomties tlko dinamiku.

Tai skait, ja tdi enealoiskie hronoklasmi nk vl klt.

Varbt ka attsttkos gadjumos pat bs jem talk grafu teorija un dators?

22.3

Vai ar... Uz labu laimi iedomsimies kdu vienkri pretrungu vai stipri netrivilu

situciju. Teiksim, A ir vecks par B (vai pat ir via tvs), B par C, bet C par A!

Vai A, B, C, D.

K interprett, k tas izskats, un k (varbt) izskaidrot, kdas bs situcijas un

sieti? (Variantus!) Varbt - kda tlk attstba idejm?

22.4

...Epizode. Mintais trio A, B, C darbojas kopgi, un viiem (kaut kdu iemeslu

pc) vajag grupas vecko. Izvle pc objektviem rdtjiem neiznk, tpc

izloz - bet preczk, spl akmeni, res un papru...

22.5

Tlk, var iedomties saretkas kombincijas un grafus dadm attiecbm.

Vl - mint s attiecbas varbtiskot. Vai padart atkargas no atskaites

sistmas... Utt.

23. Dadi

23.1

Komandjums uz citu paaudzi.

(Kaut kas ldzgs literatr pat ir bijis.)

23.2

J, ar tas tau var atirties: laiks, kdu tu pavadi tai vai cit vecum.

Un, protams, nolki un nodarboans. (Variantus, variantus...)

23.3

Paaudu trisms. Kaut vai tais paos izzias nolkos.

23.4

Profesionls patnbas.

Zaglis uz brdi atgrieas brnb, lai ielstu pa auru spraugu, bet uz ilgu laiku lai

izvairtos no kriminlatbildbas. Ja tomr noer, var izdoties ar praudzint.

23.5

Variants. Meistargs zaglis to dara tik biei un daudzveidgi, ka nekda st, dominjo vecuma viam praktiski nav.

23.6

Band pieredzjuie zagi-brni apmca jaunos zagus, tai skait pieauguos.

(Kuriem varbt diens bs jkst par brniem.)

Zagu viet var izdomt kaut ko pozitvku, es noslinkoju.

23.7

Vecumposma atkarba no kdiem eksmeniem vai inicicijm.

(Pirmatnjos laikos, iet, ldzgi ar bija socilo vecuma grupu/kategoriju zi.)

23.8

Vecuma maia, ja esi sakrjis zinmu daudzumu punktu vai soda punktu.

Lai inicitos jaun vecum (vecumposm? gad?... dien?), ir jsasniedz zinms

lmenis.

23.9

T vai citdi, regulras vecumu prkvalifikcijas, atestcijas.

23.10

Atgrieans pagtn vai vismaz pagtnes vecum, ja izdartas pietiekami

nopietnas kdas, - lai var izlabot. Jo vairk cilvkam kdu, jo vairk vi dzvo pagtn un ldz ar to lnk mains vecums.

23.11

Vai, teiksim, fantzijas anr: kad burvis kaut kpc zaudjis maiju, to var atgt, bet t ir japgst par jaunu, jpriet studenta vecum un jiet akadmij/skol.

23.12

Noteikts vecums k atribts zinmai profesijai vai amatam; tas var bt fiksts ar

darba lgum.

23.13

Pieredze tiek iedalta no kdiem fondiem.

(Tiesa, diez vai to var atkal atemt.

Bet t var pati novecot.)

Pieredzes indekscija.

23.14

Jaunb dakrt dodas ceojumos jau senos laikos varoi vai vanderzei. Otraj jaunb var bt otr ceojumu/pasaules iepazanas tre.

Kd mr ceojumus var aizstt srfojumi tmekos?

23.15

Vl padomju laik redzju avz sludinjumu darba piedvjumu: vajadzgs DEZINSTRUKTORS.

Cik es ko saprotu no vrdiem, is lieliskais termins vartu nozmt specilistu, kur atmca atpaka to, ko kds ir iemcjies.

Fantzij ko tdu vartu lietot daudzveidgi. Tai skait sakar ar vecumu maiu. Varbt ka dau no vecs pieredzes vajag kaut k demontt. Un varbt ka reizm tam ir nepiecieama paa specilista paldzba.

23.16

Vecums k vieta socilaj hierarhij, kas nosaka ar rjs vecuma pazmes vai

krietnu to dau. Vecumu var, piemram, noteikt (iecelt taj vai atcelt) ar rkojumu.

23.17

Ja vecums masveid tiek institucionalizts, piemram, padarts par amata pazmi, - tad dotaj sabiedrb cilvku stais vecums (vai, teiksim uzmangk, pieredze un citas patnbas, kas parasti raksturo vecumu) visbiek patiesb nav zinms.

23.18

Rupji un vienkri kur stiprks, tas vecks.

Vai tomr kur gudrks?

Vai var abos ceos?

23.19

Otraj no mintajiem variantiem: izgltbai uzlabojoties, jaunks paaudzes kst veckas par iepriekjm. (Vismaz caurmr.)

23.20

Vecums atkargs no prtikas, no t, cik summri ir apsts (kaloriju?). Vai no di-tas. Vai no patrt muskuu spka, ja tas ir kompensts ar prtiku (sportisti un smaga darba strdnieki aug trk, Pelnrute praug pusmsas). No miega (mie-g neaug; aug tikai mieg; mieg paliek jaunks; sapn var trenties un augt).

23.21

Katram ir savs stais vecums, rpus kura var bt ierobeotu laiku, pc tam ir jatgrieas.

Variants: vairki iespjamie stie.

23.22

Novecoans nav, meitenes un puii tikai turpina augt lielki un stiprki, kaut ldz 90 gadiem un vl tlk.

23.23

Ir brni un pieauguie. Bet kas mums trauc fantzij ieviest vl kdu treo

kategoriju, augstku par pieauguajiem?

23.24

Iestties jaun vecum, ldzgi k jaun skol vai darba viet.

Staieris/praktikants vai mceklis tai vai cit, sev jaun vecum/vecumposm.

23.25

Kad es novecou piekto reizi, tad es laikam visu jau zinu. Tagad, pirmaj reiz,

k ir, t ir... (Fakts.)

23.26

Cikliska vecumu maia sportistiem - un mg sacensba...

23.27

Specializcija. Pasaule noslojas divs sfrs (kuras tomr nav galgi izoltas) - prozas pasaule un pasaku/pasakaino piedzvojumu pasaule vai tml. Pirmaj valda pieauguie, otraj lielka pieredze, spjas, adaptcija - un ldz ar to priekrocbas - ir brniem un/vai jaunieiem. (Tas t ir caurmr, var bt atsevii izmumi.)

23.28

Var diferenct tlk, emot vr skku vecuma grupu atirbas, jo pai brniem.

23.29

K ar var emt vr, ka atseviie pieredzes veidi pat savai sfrai nav universli. Piemram.

(1) Brniem un jaunieiem droi vien grtk prvart vienu otru stereotipu kdu piedzvojumu uztveres sfr mdz bt diezgan daudz.

(Starp citu, atcersimies Toma Sojera fantzijas, k arant Dima atbrvoanu...)

(2) Vai vl. Jaunb ir laiks, kad apgst visprgos principus. Tau skum biek abstrakti, vienkroti, vienpusgi, nereti prspljot. Savukrt pieaugu vecum, nogrimis ikdienas rps, var os principus par daudz aizmirst. Utt.

(3) Reizm var splt lomu kdas prasmes - piemram, datorjomas jaunumus parasti labk apgst jaunie, tpat var bt ar vien otr cit liet.

(4) Bet reizm pati pasaka vai piedzvojums var bt tda laikmeta gar, kuru jaunie tik labi nepazst.

(5) Un vl reizm is jautjums var bt atklts, vismaz skum nekas nav droi zinms.

23.30

Apakvariants: iespja maint vecumu, piedaloties piedzvojumos.

Tlks apakvariants: zinmas iespjas palikt maintaj vecum ar pc tam.

23.31

Ejam tlk. Cilvku samr stabili raksturo vairki dadi vecumi dads dzves joms imen, darb u.c. (Vai pat divs imens savu vecku un taj, kur paam ir brni.) Kad aiziet uz stadionu k ldzjutjs, var bt atkal cit vecum.

Lai izvairtos no vecuma kaitm, sk daudz (bet tomr ne visu laiku) uzturties savu vecku imen...

23.32

Uz pusslodzi strd, uz otru mcs skol, vecumi ir atbilstgi dadi. Pirmaj gadjum viu var saukt uz skolu sakar ar via brniem, otraj sauc via veckus sakar ar via paa problmm.

Un pieemsim, ka dotaj sabiedrb tas ir tipiski.

Tlk, skolotji, kuri vien skol mca, bet cit mcs pai.

Interesanti, k ie procesi ietekms viens otru?

23.33

Var mint apvienot divas vecumu maias.

Jaunko klau vecum ir savi brni un savi pieauguie, pieredzjuie. Vidjo

klau vecum atkal tas pats. Utt. Tlk vl jdom.

23.34

Ir tikai cilvka dadu veidu pieredzes un kvalifikcijas, ts var apgt, un ts var

novecot, dados trumos. Vecuma jdziens praktiski beidz pastvt.

(o variantu es uzskatu par vienu no relkajiem vismaz tlk perspektv.)

23.35

Kas atrod savu aicinjumu, kam ir dzv kas nopietns, ko dart, - tas drz top pieaudzis. Kas n paliek brnb (lai gan varbt var ar strdt, bet ko nenopietnu, bez lielas intereses un uz pusslodzi). Ja savu aicinjumu pamet, atgrieas brnb.

Piemrs. Aizraujas ar izgudroanu, sapelna naudu. Bet tlk kst par miljonru

un pamet izgudroanu, dzvo (diezgan) dki. Ldz ar to atgrieas brnb.

24. No interneta ststiiem

24.1

Vl dai piemri no literatras. Konkrtk, no interneta tekstiem, sajiem

ststiiem (autorus neesmu fiksjis).

Plus piezmes.

24.2

Time for a break.

40-gadnieks laiku pa laikam mains ermeiem ar vienu no dliem (10 un 12

gadi).

Uz su laiciu (eit - vienu dienu) aujot viens otram gt pieredzi un izbaudt dzvi vai vienkri atpsties brna/pieaugu vecum.

24.3

Variants: ldzga veida praktikumi, tikai daudzveidgki, skol.

24.4

Variants: ldzga veida slaicgas apmaias dzvojoiem dados laikos.

Vl: paam ar sevi no dadiem laikiem.

Sagribjs tagad pabt td un td gad...

24.5

Travellers story.

Ststtjs saris lstu un noncis atkal jauniea vecum. Jaunba nav lsts, vi

nosaka un sk to, ko vljies visu mu, - apceot Savienots Valstis. iet, ar

skrituslidm vai k tamldzgi.

24.6

Ja t, tad var jautt: kuri no ceojoajiem jaunieiem patiesb ir dzimui sen?

Jaunieu tikans un ststi pie ugunskura par dadiem laikiem...

24.7

Variants: ir parasta lieta - atvainjuma laik kt jaunkam, liekos gadus uz laiku

atdodot kdam citam.

(Vai darb kt veckam, pietekerjot klt ar kdu pieredzi.)

24.8

Variants: jaunba, varbt ar vl kdiem bonusiem, k balva par darba mu.

T teikt, jauna veida pensijas vecums.

Apakvariants: pc kda laika, labi atpties, var skt otru darba mu. Prmaias

pc.

24.9

Pie viena - no cita veida avota.

Rdolfs Blaumanis, luga Pazuduais dls.

(Pazuduais dls te ir Krusti, bet via draugs Mikus ir izteikti pozitvs cilvks.)

Mikus tvs.

Tds dls, tds dls otra tda nav, nav gan Domju, kad vl bij mazi: ka nu vl pasptu tik ilgi dzvot, kamr izaug liels, un nu: nu ir liels, un nu atkal domju, kaut jel ar viu kop vartu nodzvot otru mu!

...Un ja nu tiem vars?

Pasaposim?

24.10

(Varbt: dosim sev tdu laiku vismaz sapos - bet varbt kaut kur noders ar

relajai domanai dzv.)

24.11

Var ar drusku uzkpint. Piemram, ka tas atkrtojas vairks paaudzs, un vii

vairs nav tikai divi.

24.12

The family name.

Mazdlam ar sievu nevar bt brnu. Vectvs priet brnb, kstot par viu dlu,

lai turpintos dzimta.

24.13

Variants: lai nodotu tlk kdus vrtgus gnus. Vai paus dzimtas noslpumus.

(Piemram, tiei izredztajam dzimtas loceklim.) Vai lai... ... ...

24.14

Vl variants: t ai dzimt/ai apvid ir parasta prakse, jau gadsimtiem. Tpc

aktulais vecums vl nerda, cik dotais cilvks ir patiesb nodzvojis.

24.15

Garmejot. Vienas dzimtas paaudzes pamus specializjas zintn un maij.

Zinanas un prasmes tiek nodotas no vectva mazdlam.

Bet minjumi ts uzspiest dlam var izraist dumpi, paaudu konfliktu. Vlk

jau tomr visi samierins.

Variants: tas notiek caur reinkarnciju no vectva mazdl vai mazliet saretk. 24.16

Vispr, dzimt ir nepra paaudzes (maija) un pra paaudzes (zintne). Varbt reizm iesprauas vl kas treais, piemram, mksla.

Vl diferenctk: nosliece uz dada tipa nozarm dabaszintni vai humanitro, tlotju mkslu, mziku vai literatru, tehniku vai medicnu, dziedniecisko vai militro maiju...

Visprgk krtain torte no dadm sub/kultrm.

24.17

Praktikumi veckiem: lai vartu labk saprast un audzint brnus, paiem pirms

tam (?) pabt kdu laiku tai vai cit vecumposm.

Ldzgi praktikumi - vai vismaz nu dienas - brniem.

24.18

Fitting in well.

Students ir liels brunu mednieks, tas trauc ar mcbm. Pierunana neldz,

vi pat aiziet no mjm un sk dzvot atsevii, kop ar daiem ldzga rakstura

biedriem.

Tvs dom, varbt viengadniekam uzticsies vairk... Ar kda laboratorij izstrdta ldzeka paldzbu vi prtop par tni un pievienojas dla draugiem (neatpazts).

Uzticba tiem tiek iegta, tau iznkums ir cits: tvam paam ds dzvesveids iepatkas...

24.19

Variants: ka biek du maiu mdz izdart tiei tdos nolkos - un ka t nav

reta lieta.

Un ka dot vecumposma veterni paldz saviem vl zaajiem, nepieraduajiem

biedriem iejusties jaunaj dzv.

24.20

Vl variants: pc pirm brieduma sasnieganas (vai pc zinma laika pavadanas

taj) katram cilvkam ir tiesbas brvi izvlties savu vecumu. Ttad aktulais vecums drzk rda tavu gaumi (vai raksturu), nevis nodzvoto gadu skaitu.

24.21

I love my job.

Ststtjs strd par spju nomju (pain reliever). Via apzia ievietojas klienta

smadzens, saimnieka apziai uz laiku prejot miega stvokl vai tamldzgi. Un

vi tiek gal ar spm - teiksim, no slimbas vai no kdm procedrm.

Tau nereti paliek laiks pri. Vislabk viam patk strdt ar brniem un

jaunieiem, kad prpalikuaj laik var izbaudt dzvi brnb/jaunb...

24.22

Bet tlk. Ja nu atklj pamienu, k vienai apziai apkalpot reiz divus trs

darbgaldus... atvainojos, dzvot reiz divs trs smadzens? Kdas jaunas iespjas

nks klt?

Viena - divas apzias (mais? reiz, koordinti?) apkalpo milzgi daudz

darbgaldu...

25. Vl daas opercijas ar laiku no literatras

25.1

Pie viena. Vl daas manipulcijas ar laiku.

Marsels Em Dzvbas karttes

(1942, latviski krjum Cilvks, kas gja cauri sienm, 1967).

Dzves laiks nav neprtraukts, bet gan devs, uz karttm (ststs rakstts kara

laik), - un pa starpm cilvks neeksist.

25.2

Georgijs Gurevis etrdesmit porciju dzves

(Георгий Гуревич Сорок порций жизни, 1991).

Dzves laiks devs un ar lieliem prtraukumiem, lielm laika distancm, cauri

gadsimtiem. K jau Gureviam, daudz ideju un prdomu.

25.3

Variants: cauri miljardiem gadu, ar pieredzi no dadiem Visumiem.

25.4

Hraklts: Izgltota un tikumu rdta dvsele prdzvos Visuma ugunsgrku.

25.5

Filips Frmers Otrdienas pasaule/Vienas dienas pasaule

(ststs, 1971, un romnu triloija: Philip Farmer The sliced-crosswise only-on-

Tuesday world, Dayworld, Филип Фармер Их мир - вторник, Мир одного

дня).

Prapdzvotbas d visa cilvce vai vismaz Amerika sadalta septis frakcijs, kas

dzvo katra sav nedas dien. Tai skait, Amerikai ir septii prezidenti.

25.6

Kirs Buliovs Tukais nams

(Кир Булычев Пустой дом, 1972).

SPOILERS. Planta ar bargu ziemu, iedzvotji ziem nedzvo, bet ruden prceo

ar laika manm uz nkamo pavasari.

25.7

Tatjana Graja Tahiona

(Татьяна Грай Тахиона,1991).

eit mains rjais laiks. Laiku pa laikam var atgriezties pagtne.

(Lai gan bija ar vienkrks izskaidrojums: ja draud taifns, tad cilvks vai pat

vieta, reions tiek uz laiku atsviests pagtn.)

Pc viena no skaidrojumiem, tpc vietjiem iznk dzvot ilgk.

25.8

Pie viena. Ja nu kas tds ir regulri. Rtos dzvo vien laikmet (vai parallaj

pasaul, vai vienkri cit telpas viet - kura pati uznk, atnk pie tevis),

vakaros cit. Vien laikmet strd, otr atpas. Utt. Daudzmjnieki.

25.9

Kop tad laicisks attiecbas, iet, iznk apskatt tds k divs dimensijs.

25.10

Denijs Rubins Murka diena (scenrijs)

(1992?, filma 1993, Danny Rubin Groundhog day, Денни Рубин День сурка).

Slavena un tiem laba filma.

SPOILERS. Galvenais varonis uz laiku nonk ciklisk laika apstkos atkrtojas

viena un t pati diena, viam saglabjot atmiu par vism. (Bet fiziski, iet,

nenovecojot, - un pat neatgriezeniski aiziet boj vi nevar, nkamaj rt ir atkal dzvs.) Ar laiku vi sk to izmantot produktvi, darot labus darbus un attstot

savas prasmes.

25.11

Ja gribam o ideju dadot, varam ieskumam iedomties dadus vai maingus

cikla ilgumus. Bet tlk...

25.12

Dons Prss Invariantais

(1944, John Pierce Invariant, Джон Пирс Инвариантный).

SPOILERS. Homrs Grns, pateicoties savam izgudrotajam prepartam, ir dzvs

(un XXII gadsimt vi ir vrtgs informcijas avots par XX gadsimtu). Bet vi

nemains, ir invariants. Ne vien pc katras traumas, bet pc katras izmaias vi

atjaunojas preczi tds, kds bija, atmiu ieskaitot. Var viu intervt, bet pc tam

vi o interviju neatcersies.

25.13

Piezme!

Tau, pirmkrt, tas nozm, ka invariancei ir iespjamas fluktucijas.

Droi vien - princip - dadas, kaut vai pc ilguma. Bet varbt tdas, ka var vest

ar dienasgrmatu...

Otrkrt, vai to nevar kaut k regult?

Teiksim, to laiku, tos procesus, kas atbild par dienasgrmatu un citu gargo darbu, padart trkus nek invariances atjaunoans laiku? Ldz ar to fluktucijas iznktu saturgkas un ar savstarpji sakargkas.

Trekrt, ideju var paplaint: neaizmirssim, ka tai pa matemtik un fizik ir

iespjami visdadkie invariantu veidi, ne vien tik vienkri!

25.14

Sergejs Suhinovs Stnieks

(Сергей Сухинов Дворник, 1986).

SPOILERS. Apmram t. Matemtiis Andrejs tagad, pc nelaimes, strd pamatdarb par stnieku. Un katru dienu no jauna vi ar grtbm (un ar dienasgrmatas vai tml. paldzbu) atjauno atmi bijuo (intelektuls iemaas ieskaitot). du smagu ierobeojumu apstkos vi tomr turpina zintnisko darbu un zinmu komunikciju ar koliem...

Manuprt, spcgs ststs.

25.15

Deimss Ballards Hronopole

(1960, James Ballard Chronopolis, Джеймс Баллард Хронополь).

Laika nav. Preczk. Pc kara vai vl kdas tehnognas katastrofas nav pulksteu,

ir aizliegts rpties par laiku. Vismaz par preczu laiku - lai gan kaut kur vl laika

jdziens iet, var tikt lietots.

25.16

Roberts Silverbergs K bija, kad vairs nebija pagtnes

(1969, Robert Silverberg How it was when the past went away, Роберт

Силверберг Как все было, когда не стало прошлого).

Laika nav. Preparts pilstas densvad izsauc pilstniekiem visprju amnziju.

(Lai gan ne mgu.) Starp citu, daiem t iet labk.

25.17

Mihails Jemcevs, Jeremejs Parnovs De profundis (No dziumiem) (Михаил Емцев,

Еремей Парнов), latviski krjum Pulkvea Foseta pdjais ceojums, 1966.

SPOILERS. Laika nav. Aiz kosmosa kua borta (kuim nonkot kaut kur rpus

Visuma) nek nav. Pat tukuma (jo tukums tomr ir kaut kas). Ar, piemram,

termometrs nerda kdu temperatru, pat ne absolto nulli, - tas nerda neko.

(Vai t vismaz apgalvo dators.) Un, dabiski, nav ar laika. Ko tagad dart?

25.18

Vispr dertu savkt pc iespjas vairk variantu, kuros laika nav un pc

iespjas dadkos veidos!

Un, protams, izdomt ar paam.

Ldzgi par citm tmm piemram, par prtraukto laiku un t veidiem!

Un par lietoanu.

Atgrieos pie pamattmas.

26. Opercija ar senu franzi

26.1

Vl viens eksotisks (oreiz ne pc satura, bet, t teikt, pc formas) gadjums.

Pirmavots: Lazars Lagins Vecais Hotabis (Лазарь Лагин Старик Хоттабыч, varianti 1938, 1953, 1955, pris reizes izdots ar latviski, bija krievu filma 1956).

26.2

Padomju laika Maskavas skolnieks Voka (Vladimirs) Kostikovs (13 gadi) up atrod patnju krku, mjs atver to - un izlai r dinu Hasanu Abdurahmanu

ibn Hotabu (Hotabiu), kur tur bija ieslodzts nia Zlamana laikos, gandrz

pirms 3000 gadiem.

Hotabis, iet, ir musulmanis, vismaz zina daudzas islma pasaules relijas lai

gan ticba rads pirms mazk nek 1500 gadiem. (Acmredzot 1001 nakts

ietekme. Tekst nekdi izskaidrots netiek.)

Pateicgais Hotabis sk kalpot Vokam un izpildt vlans - izteikts un... paa

Hotabia iedomts (piemram, grib dvint Vokam pili - j, padomju zem)...

Vi ir varens burvis, bet oti vji orientjas dot laikmeta dzv un tehnik.

Iznk daudzi prpratumi un piedzvojumi.

Voka ar draugu (1953, 1955) vai diviem draugiem (1938) pakpeniski

praudzina savu jauniegto draugu, veco Hotabiu, mslaiku - bet preczk,

tolaiku, padomju - gar.

Grmatas beigs dins aizraujas ar radio un grib kt par radiokonstruktoru. Voka

ar. Zni, pai apgstot skolas gudrbas, apmca tajs ar Hotabiu - bet tlk visi

plno iestties augstskol.

26.3

Btu mslaikos, varbt aizrautos ar datoriem.

Un pat taistu kdus datorbrnumus...

(Variantus?)

Bet film (1956) Hotabis kst par burvju mkslinieku (iluzionistu, lai gan viam patiesb ir nevis ilzijas, bet sti brnumi) cirk.

(Krievij, starp citu, cirks, pat ar visiem dzvniekiem, nav izncints pat vl msu

diens. Latvij laikam burvju mksla bija par vju, lai turtos pret ideoloiskajam

spiedienam un/vai kdm konkurjom interesm.)

26.4

Grmata vietm ir izteikti sovjetiska, 1953. gada variant pat rupji sovjetiska.

(Piemram, ameriku miljonra Vandendallesa attlojums - starp citu, 1938.

gada vietj Hapugina viet.)

Nav zinms, cik pie t strdjis pats Lagins, cik redaktori.

Pcpadomju Krievij parasti izdod vismazk politizto 1938. g. variantu. Latviski

izdots padomju laik ir, iet, 1955. g. variants.

26.5

Laika efektu praktiski nav, izemot Hotabia lielo vecumu (pri par 3700 gadu,

msu diens btu jau 3800).

Un, es domju, ar jautjumu, k vi gandrz 3000 gadu izolcij varja

iepazties ar vlk raduos islma kultru.

(Ne vien ar Allhu, tas ir, Dievu, bet ar, piemram, ar titulu sultns, kur pat

pa islma reion nerads uzreiz, bet kdus gadsimtus vlk. Un vi zinja par Bagddes kalifu Harunu ar Raidu.)

26.6

Tau man gadjs last kdu eksperimentu ar o tekstu.

Tur Vokas draugs un klasesbiedrs ea (Jevgeijs) Bogorads (ar kuru kop viam

bija lielk daa piedzvojumu) tiek aizstts ar citu personu.

Proti - ar Vokas (Vokas ibn Aoas, k saka Hotabis) tvu Alekseju. Kur, k tiek pieemts ai eksperiment, burvestbas rezultt atkal kuvis par znu Aou,

apmram Vokas gados.

Pie tam par to neviens pai nebrns, k jau nereti Hotabi (dins mk to

nokrtot).

Vl tekst is tas ir sasints, is tas papildints (sakar ar padomju domanu

atsevias parodiskas frzes - un ar daiem fantastiskiem efektiem, ar temporliem).

26.7

Bez tam tur ir nodaas gan par Vandendallesu, gan par Hapuginu, un dubultoans ir mazliet apsplta.

Piemram, Voka gudro, kpc tik daudz sakritbu notikumos ar Vandendallesu un

ar Hapuginu. Bet Aoa, kur iepriekj brnb (1938. gad?) par Hapuginu ir ko lasjis, t ar jaut satraukti: varbt ms esam iemesti ts paas grmatas cit izdevum? Voka viu mierina, vi netic, ka dzvotu pasak un nevis realitt... Bet Aoa vlk nosaka: varbt ka tas ir relatvi - kas vien atskaites sistm ir grmata, cit ir realitte, un otrdi?

26.8

Tekstam pie beigm ir viens jautjums t k man stil (ko uzdod Aoa): varbt abas profesijas no dadajm versijm - radio un iluzionista - var kaut k apvienot (Aoa saka sareizint)?

Kds radio-iluzionists, vai? Un Aoa pat mekl, vai tdas profesijas nepastv

realitt vai ts tuvkaj apkrtn.

(Te, protams, vartu izdomt variantus.)

Vai ar (ko es jau pieminju) specilists dator-brnumos? Datori tur garmejot ir minti, un datorbrnumi, k apgalvo fanfika autors, eksist...

26.9

Kop tur ir sankusi teksta reinterpretcija vai varbt tds k fanfiks, bet ar

daudz mazku autora ieguldjumu, nek parasti mdz bt fanfikos. Pamat tomr

palicis oriinlais Lagina teksts.

Pc mana iespaida, var last.

26.10

Protams, ir liels jautjums, vai tda tipa tekstiem ir kda perspektva. Lai gan tie

balsts uz to pau lastja vajadzbu, kura izsauca dzv stos fanfikus...

Tau privt krt un, jo pai, lietios nolkos - piemram, laika efektu ptanai

vai izdomanai - varbt ir vrts reizm pasplties/pafantazt ar td gar,

nezinu.

26.11

Ja tomr kaut kas tamldzgs ieviessies plak, tad galu gal nonksim pie t, ka

mums bs darana ne vairs tikai ar atseviiem tekstiem, bet ar veseliem

iespju kontinuumiem ap to vai citu doto oriinltekstu...

Sekas var bt interesantas.

(Ja kds saprata, ko es esmu domjis.

Es pats - tikai pa daai, doma ir nesen radusies.)

26.12

Nebtu prk liels brnums, ja atsevia darba (piemram, romna) viet savulaik

nktu (vismaz da gadjumu) kas cits.

Tau jautjums ir - kas tiei?

Un ko ldz ar to vars iegt? Un kdas problmas bs?

Vai tagadjs franzes vartu uzskatt k prejas posmu uz o jauno?

Vai ar is jaunais bs vl pavisam savdks?

26.13

Btu labi atrast kdus kritrijus (gan stajiem fanfikiem, gan citm opercijm ar oriinlajiem tekstiem) kdos gadjumos tda splans ir nevis vienkri

iespjama, bet var ko dot un bt interesanta.

Varbt var skt ar fanfiku analzi kur un kas tiei ir izdevies, kad un kpc (un

kam, kdam autoram un kdam lastjam?) bija vrts taist fanfiku?

26.14

Bet vispr jau ar fantastiku vajag rkoties aktvk nek ldz im ir pieemts.

27. Pie viena - par kdu nopietnu Kontaktu

27.1

Situciju tips, kur atgdina Vokas, Aoas ...piedodiet, eas, un Hotabia

situciju grmatas beigs - ar skolas gudrbm.

K js izskaidrotu savam jaunajam draugam, senajam romietim, piemram,

tehnikas attstbas likumus - par kuriem pats esat kaut ko dzirdjis?

Vai: k js mctos par iem likumiem un mctos to izskaidroanu viam?

27.2

Vl. Js nonkat Senaj Grieij, un jums ir iespjas tikties ar Aristoteli (sliktkaj gadjum, k via mjas vergam) un varbt ar via Likeja studentiem.

Varbt ir pat iespja atklt, ka js esat laika ceotjs, pie tam neizsaucot asu

negatvu reakciju.

K js izskaidrotu viiem msdienu tipa, tas ir, Galileja zintni?

(Kur dai principi ir savdki, piemram, attieksme pret eksperimentu. Vai ideja,

ka izzias process var bt bezgalgs, kura ir raksturga Galileja zintnes attstbas msdienu stadijai. Un jtami savdka ir pasaules aina.)

27.3

Kpc to btu vrts dart?

Protams, ne jau lai nosvtrotu paa Aristotea zintni. Bet varbt toreizjo pasaules redzjumu tomr var kaut kd mr papildint, bagtint?

Ievieot varbt kdus konstruktva plurlisma un atvrtbas elementus?

...Vl kdi iemesli?

27.4

Tlk - izskaidrot kaut ko no msu laik vl tikai topos tre tipa zintnes?

(Par kdu es uzskatu TRIZ, varbt ar zinmu pieprici no dam citm idejm, piemram, SMD.)

27.5

Vl. Pieemsim, ka jums kds no nkotnes izskaidro sava laika zintni. Un js mint o procesu aprakstt.

27.6

Variants: dadu laiku zintni (jo jsu sarunu biedram varbt is tas ir zinms no vl tlkm nkotnm).

28-30. Piezme un vl divi modei

28

Es eit apskatju vecumu fantastikas jautjumus galvenokrt atsevia cilvka vai dau cilvku mrog un vl diezgan lineri.

(Kas radikli neliners bija Tvenam bet tikai pa jokam.)

Acmredzot daudzu cilvku kopu apskats dotu vl virkni jaunu efektu, dotu jaunas

idejas.

Ar tdas, kuras no atsevi cilvka gadjuma pat vl nevar nojaust.

29.1

Vl viens variants: praktiski visa, pat t saukt dzves pieredze, strauji noveco

un, lai to kompenstu, regulri notiek paaudu (un jaunk veck lomas)

prbde. (Pie viena pieemsim, ka bioloiski visi jau ir nemirstgi.)

29.2

Piemuma pirm puse ir diezgan relistiska, pieredze tiem noveco.

29.3

Rupj vienkrojums vai pat izkropojums te ir tas, ka saglabta shma: vispirms

mcs, tad dzvo.

Nevis jauns pieredzes apgana iekauta k normls pastvgs komponents dzv

visiem!

29.4

Vienkrojums ir ar pa kluso/pc noklusjuma pieemtais, ka visa pieredze

noveco viend trum - preczk, ka no trumu dadbas nekdas btiskas

sekas neizriet.

(iet, ds noklustais piemums ir piemrs t sauktajam virsmodelim, eit - ar

negatvu, domu ierobeojou ietekmi.)

29.5

Ttad - viens paaudu maias modelis (uzmetums).

Atgrieans brnb (vai jaunb, vai vl kdos citos vecumposmos) notiek

sistemtiski, ir tipiska pardba.

(Notiek regulri un masveid vai vismaz pie svargm prmaim civilizcijas dzv, teiksim, tehnoloijs.)

Un iepriekjs paaudzes kst ar par nkoajm paaudzm!

29.6

Bet preczk, tas t ir zinm mr:

- daa no iepriekjm paaudzm

- kaut kd mr

- iekaujas nkoajs (tai vai cit)!

(Un otrdi, daa no vl oti jaunajiem izraujas uz prieku.)

29.7

Ttad - katras paaudzes seja dadojas, taj ir cilvki ar tomr dadu (un pat

dadu laiku) pieredzi un dadm iespjm to izmantot, ar dadu attieksmi...

(Un ja vl atceramies dados vecumu maias trumus...)

29.8

Sav zi perspektvs variants. T viet, lai dads pieredzes rtni stratifictos

pa vecuma grupm un pa kalendra gadiem, kuros ts gtas, - te ms iegstam

visvisdks kombincijas.

Piemram, msdienu apstkos dzvojos padsmitnieks un via attieksme pret to

savas pieredzes dau, kura gta XX gadsimta pirmaj pus, - utt.

29.9

Kop sabiedrb - visdadko laikmetu kultrkontakti (visupirms - ts vai citas

personbas iekpus).

Visdadko pieredu un attieksmju mijiedarbbu komplekti. Matemtikas valod

runjot, Dekarta reizinjums.

Tas vartu stipri bagtint msu kultru.

29.10

Un varbt dot kdas jaunas dimensijas progresa jdzienam (kur ldz im ir bijis

par daudz vienlnijas).

29.11

Bet k to izteikt filoentisk un ontoentisk laika jdzienos?

(eit tas acmredzot nozm vsturisko un biogrfisko laiku.)

29.12

ai model pagaidm nav apskatta dinamika. Bet maz ticams, ka tur ies visu laiku

viendi.

29.13

Vl variants. Vecumu un paaudu relativizcija td veid, ka ar viens un tas pats

cilvks (pie tam gandrz jebkur) vien un tai pa dzves period ir vien jom skolnieks, cit skolotjs. Kas dots nodaas gar nozmtu - jaunks un

vecks... Bet kas tlk? Vai ir dadi varianti?

29.14

(Starp citu, vai te var attlot vecumu attiecbas kda grafa vai tkla veid?

Bet filoentisko un ontoentisko laiku attiecbas?)

29.15

(Daudzpozciju, N-rais vecums?)

30.1

Vl. Ja uzkrjus patlaban neatrisinmas medicnisks problmas - vai personiskas psiholoisks un socils dzves problmas... kuras pc laika var tapt atrisinmas.

Bet dareiz - vienkri ja gribas kdus gadus izlaist.

Tad...

Nves viet iepriekjs paaudzes mdz aiziet depozt (nu kaut vai ar attsttas

kriognijas ldzeku paldzbu; vai tiekot kaut k ierakstti; vai katrs sav veid

ts jau ir detaas) - no kura pc kda laika atgrieas.

Nav teikts, ka visi pc viena laika.

Un var bt daudzveidgi varianti - piemram, par to, kd vecum cilvks bs un

kdai paaudzei pieders tagad.

Bet - t ir parasta prakse!

30.2

Starp citu, to var traktt k (sav veid) attstbu - vai vismaz dadoanu...

augmcelans jdzienam!

Dertu vl drusku pafantazt td gar, varbt, kas zin, radsies pat kas reli

dergs paai dzv atgrieans (augmcelans) lietai.

30.3

Apakvariants: dzves laika prtraukanu/atjaunoanu nosaka veicam darba

patnbas (profesionl darba, hobija utt.).

30.4

Ttad visprinot: dzves laika sakargums un attiecbas ar rjo laiku (vispr - ar

citiem laikiem) var bt dadas - un vadmas!

Ar mazos mrogos (izlaist kdu minti).

30.5

Tlk, pieemsim, ka tiek uzrakstts dzves laika prtraukanas/atjaunoanas vai

prdislokcijas pamienu (konservcija, ierakstana utt., utt.) matemtisks

apskats - pc katr dotaj ce pieejamajiem sakarguma veidiem...

31-33. Plnojam praksi?

31.1

Pieemsim, js patlaban esat nepilngadgs, bet jums draud spja kana par

pieauguo. Jsu rcbas programma dam gadjumam?

31.2

Specilie kursi (skols vai rpus tm): k rkoties, ja pki kstat pieaudzis.

31.3

Pretruna: ja skols mca, tad zina, ka stenb tds cilvks nav pieaudzis, - bet

tad jau par tdu ar neturs, neko tdu no via neprass, un ttad nav daudz ko

mct.

Mans risinjums (k viens no iespjamiem): kas teica, ka vienmr zina? Varbt

tomr daudzi t dzvo neatpazti un kaut k kuas, pat pusldz veiksmgi?

Bet to gan eit zina, ka vispr tdi gadjumi ir un pietiekami daudzi...

Vai ar: pki pieauguajiem btiskas atlaides nemaz netiek dotas (to vai citu iemeslu pc).

31.4

Variants: iemca tikai dau no lietm, ko patiesb vajag.

Tlkus variantus!

(Jatzm, ka visu vajadzgo iemct kdos atsevios kursos diez vai var.)

31.5

Vai ar: jums draud nonkana citas personas lom (apmaia); vienkrbas labad

pieemsim, ka jau ir zinms, kd tiei.

(Nenoteiktks variants: ir zinmi dai parametri.)

(Vl variants: jums ir zinmas iespjas izvlties. Vai pat saskaot ar to otro cilvku... kaut vai caur internetu.)

31.6

Variants: ir laiks sagatavoties. Apakvarianti: dadas laika distances. Nu

piemram: diennakts, neda, mnesis, gads.

31.7

Vl apakvariants: sagatavot ar savu ieemamo vietu nkamajam jaunatncjam.

31.8

Un atkal: k vartu izskatties atbilstoie mcbu kursi.

31.9

Retro varianti: pieemsim, kaut kas tds pa druskai ir noticis ar iepriekj

cilvces vstur. Kdi bijui ie procesi un mintie mcbu kursi citos laikos?

K tie mainjuies, attstjuies?

31.10

Un prmaiu laikos?

31.11

Un nkotn?

Un parallajs, ttad kaut kdi atirgajs laika plsms?

31.12

Sagatavoana imen gadjumiem, ja kdi imenes loceki spontni mains

lomm (pieemsim, uz laiku - tomr ie laika intervli var bt dad ilgum).

Varianti: kd cit mazaj grup.

31.13

Visprinm: imene vai cita grupa ar maingm lomm, neviena nav sti stabila. Sabiedrba, kura sastv galvenokrt no tdm grupm.

31.14

Divi diezgan regulri mains veck un jaunk bra vai tva un dla lomm, pat nevar sti pateikt, kur kur ir vairk; trekrt, reizm vii ir vienos gados.

31.15

Analoiski: js esat pieauguais, un jums draud spja nonkana brnb.

Varianti: dados vecumos.

31.16

Varianti, kam gatavot/ies sakar ar nonkanu cit vecum:

* adaptcijai pirmaj laik;

* stratijai uz gadiem, pamazm kstot atkal pieaudzis

** bet varbt jau pa jaunam;

** vai otrdi - pc iespjas labk atkrtojot iepriekjo dzves variantu;

** vai ar vl kdiem mriem.

31.17

Spja nonkana nevis brnb, bet jaunb.

Varianti: vidusskol, augstskol, iescja lom profesij (vai vismaz sav

darbaviet), vl mazliet vlk.

Iescja lom sport.

31.18

Vl. Ko js dartu, ja btu izmintja lom Atova stst Klnika Diais piekns?

Varianti: dadas laika distances un dada potencili zaudjam atmias daa.

(eit labk bs iepriek izlast ststu. Piemram, kopkrjum Kad bs uzvarts laiks..., 1969.)

31.19

Vl: nonkana pagtn paam sev (varianti: kad tiei) un iespja nodzvot

turpmko laiku par jaunu.

Varianti: visu laiku vai kdu periodu (pc tam droi vien atgrieoties iepriekj

laik), vai divus.

31.20

(Vai jsu darbbas sfr esoie - un ttad kaut kd mr jsu izmaintie - cilvki

ldz ar to bs, vai nebs tie pai cilvki, nevis analogi, - no s problmas te

abstrahsimies. Pieemsim, ka bs. Vai vismaz ka tie pai saglabsies parallaj

laika atzar.)

31.21

Vai btu jga jums atgriezties kd pai veiksmg pagtnes laik? Vai kd pai

sekmg vecumposm?

Varianti: atbilstoaj pagtn; atbilstoaj vecumposm, bet tagadn.

31.22

Vl variants: parallaj pasaul/vstur/biogrfij (varbt ar iespju izvlties piemrotko).

Vai nkotn. Bet kd labk?

Un vai tdu nkotni var tagad pats ar sagatavot?

31.23

Tlk, k js o pieredzi vartu efektvi izlietot jau pc atgrieans atpaka

tagadn? (Ar laika ceojumu vai - no pagtnes - parasts dzves krtb.)

31.24

Atgriezties neveiksmg vai kaut kd zi kritisk, iziro laik? Ko vartu

maint?

31.25

Vai tiem vartu? Un vai tiem t, k js iedomjties pirmaj reiz? Vai

tiem vajag? Pamatojumus!

31.26

Pieemsim, ka js jau esat iztlojies kdu biogrfijas vai vstures izmaiu. Var

teikt, programma jums ir.

Pc kda laika atgriezieties pie s tmas ar jautjumu: k izmaint o izmaiu?

31.27

Vai: k uzkrt vajadzgo pieredzi/zinanas, lai to vlk vartu maint?

31.28

Kda izlkoana laik (pieemsim, kaut kas tds ir iespjams), vispr kda

papildus informcija btu nepiecieama vai ieteicama jsu programmai?

31.29

Ainia. Es su pie pults un displej apskatu savas dzves virtulo scenriju

masvu. Un virtuli izminu ar dadas korekcijas...

31.30

Bet kda jga, kdi mri - un kdas problmas - var bt lcieniem uz prieku,

nkotn (pieemsim, tikai uz laiku)?

31.31

Bet samainties vietm ar kdu no jsu nkotnes vai pagtnes Es?

31.32

(Tad js laikam bsit veicis divus laika ceojumus... reiz...

Vismaz vlkaj jsu biogrfij tas t pardsies.)

31.33

(K maintos jsu dzves lnijas grafiskais attlojums? Agrk t laikam bija taisne.

Bet kas tagad?

Kdi dzves lnijas varianti vispr vartu bt iespjami?

Bet varbt ne tikai lnija? Teiksim, kaut kas ar vairk dimensijm?)

31.34

Bet ja nu ir kdas iespjas pasrfot pa dadiem saviem vecumposmiem?

Un k to dart labk? Interesantk un/vai produktvk?

Ko tur vispr var dart?

31.35

Piezme. Ja kaut k apvieno mintos apakpunktus (ceoana vai mainans - un srfoana): iznk kds daudzdimensiju laika ceojums, vai?

(Dertu tomr konkrtk.)

31.36

Vl variantu buete: tai vai cit no ai punkt minto tipu piedzvojumiem noncis

cilvks, kur jums nav vienaldzgs...

K izmaintos jsu dzve? K js varat paldzt viam?

(Bet vi jums?)

Apakvariants: paldzt sagatavoties tdm prmaim?

31.37

Nkam buete: kaut kas tds (spontni) notiek nereti, un du cilvku ir jau

diegan daudz.

Kdu paldzbu viiem var sniegt apkrtjie? Kdi pai dienesti? Klubi (biedrbas)?

Kda vartu bt vajadzga informcija, ieteikumi, varbt rokasgrmatas vai

tamldzgi? Mjaslapas?

31.38

Kds btu un ko prastu profesionls darbs tdas paldzbas jom?

(Tai skait: kdu izgltbu, ko vajadztu zint?)

31.39

Pie viena. Pieemsim, ka cilvkiem tiek iekrtotas atptas bzes/rekrecijas

centri/treninometnes/adaptcijas nometnes/vl sazin kas [ar nonkanu] labvlgos vecumposmos...

31.40

Starp citu, varbt ar attsttu komunikciju starp jaunajiem viengadniekiem.

31.41

Un t tlk un vl tlk, un vl tlk...

31.42

Vai ir iespjams - kaut kd mr - plnot savu rcbu augmcelans gadjumam?

Protams, te ir milzgi daudz variantu un milzgi daudz nezinmo. Bet tomr?

Un, ja ar neders tieai un burtiskai pielietoanai, tomr kaut kam domana var dert (ja vien nepieiet prk nekritiski).

31.43

Pieemsim, ka dzve pc augmcelans kaut kd sav da atgdins tagadjo.

(Piemram, t pati imene, kaut ar jaunos apstkos.)

Ko vartu izdart savdk, labk, kdas iepriekjs kdas labot?

Un t tlk!

32.1

Pieemsim, ka Jsu vecums jtami mains saskarsm ar dadiem cilvkiem.

Kdas problmas, k pielgoties?

32.2

Variants: Jums pazstama cilvka vecums.

32.3

Vai to var kaut k ar izmantot, kaut ko no t iegt?

Nezinu, teiksim: ja gribat justies k brnb uzmeklt piemrotu cilvku?

Bet gan jau pastv saretki, kvalifictki un interesantki varianti.

33.1

Par tmu: kuros laikos dzvot.

Kdos gados, kur dzvo Jums nozmgi cilvki, Js vltos dzvot (pilnb vai

daji)?

33.2

(Vai varbt lai vii dzvo Jsjos? Vai abjdi?)

33.3

Vai varbt formulsim brvk: nevis pastvga uzturans, bet gan piekuve?

33.4

Pieemsim, ka tas piepilds. Jsu saskarsme ar Jums nozmgiem cilvkiem kst

varbt pat vairk atkarga no izvles nek no objektviem ierobeojumiem laik.

Kas mainsies Jsu dzv? K Js turpmk dzvosiet? Pasapojiet!...

33.5

Un kdas var bt problmas?

Risinana?

33.6

Apakvariants: var mainties pat laika intensitte, intervla ietilpba.

34-35. Par lomu fantastiku un nokuvju fantastiku

34.1

Daudzjd (bet ne visd) zi vl plaks iespju klsts ir vecumu fantastikai

tuvaj lomu/pozciju fantastik.

Vienkrkais piemrs: divi apmains vietm, parasti gan ermeiem, gan

atbilstoajm socilajm u.c. lomm - tas ir, rji redzamajm identittm

kopum.

34.2

Pamiens ir visum (bet ne vienmr) formlks, spekulatvks, mazk relistisks, mazk zintniski (zintniski fantastiski) pamatots nek vecumu fantastika.

34.3

Saretki gadjumi. Piemram, Marijas ekrasovas ststs K es kuvu par

spoku (Мария Некрасова Как я стал привидением, 2008).

SPOILERS. Galven varoa jaunkais brlis, vi pats un viu tvs secgi trans-formjas, ieemot pc krtas viens otra vietu, bet finijot k spoki, - ldz viiem izdodas atbrvoties no burvestbas, kura to ir izsaukusi, un atgriezties norm.

34.4

Kpint? Migrjoas lomas imen? Cit grup?

34.5

K idejas stipras kpinanas piemru var mint Horhes Luisa Borhesa

Babilonijas loteriju (ir latviski Borhesa Ststos), kur loterijas gait var

(princip) jebkur cilvks uz laiku ieemt jebkuru lomu.

(iet, ne k citas personas vietu, bet k socilo lomu vispr, teiksim, kt par

valdnieku vai cietumnieku.)

34.6

Kaut kur ldzgi, iet, ir vien no Staislava Lema Ijona Klus zvaigu

ceojumiem (no latviski netulkotajiem). Cilvki var viens otru aizstt. Ar dam

dabas noteiktm lietm rodas grtbas - tau ts atrisina, ar dekrtu nosakot, ka

ar vrietis var dzemdt...

(iet, Lems te izsmej agrnaj socilism atklti sludinto cilvku-skrvu

ideju.)

34.7

Kira Buliova ststs Ardievu, makerana! (Кир Булычев Прощай,

рыбалка!, 1986, latviski nav tulkots).

SPOILERS. Citplantiei mains ermeiem (lai gan ne obligti lomm) vai ik

brdi, izklaides pc (bet reizm ar ar dzvniekiem un pat augiem). Pateicoties

izgudrojumam apmaias eneratoram, kur izskats k neliela lodte un ir

katram personisk lietoan (valsts ierdiem gan ir aizliegts mainties).

Mdz bt ar sarejumi - piemram, tavs oriinlais augums tiek tiktl aizmaints projm, ka tu vairs nevari to atrast, - pie tam tdi gadjumi esot aizvien bieki...

Bet zemietis (kur minja izvairties no piedzvojumiem, tau neizdevs, viu

tomr pierunja) atgrieas dzimten ar diviem eneratoriem, ttad viengajiem uz

Zemes...

34.8

Lomu fantastik izplatta ir ar dzimuma (gendera) un attiecgo lomu maia.

Ar tdas procedras var reizm nodert, lai labk izprastu otru cilvku.

Bet eit es to neapskatu.

Negribas, jo ar genderiem mums pdj laik par daudz uzbas.

34.9

Tikai viena piebilde:

- Eju, redzu: divi politii krmos genderjas...

Varbt trenjas, lai izgendertu ms visus?

35.1

Vl. Lomu fantastikas elementi oti biei ir darbos par spju nonkanu cit

realitt, cit pasaul, cit laik vai, retk, vienkri cit dzv (krieviski popadanci).

Pdjam gadjumam var bt ar nefantastisks paveids - piemram, Marka Tvena Princis un ubaga zns.

35.2

Kdus masveida procesus var iedomties ar popadanciem?

Kdas sabiedrb parastas prakses?

Iedomsimies situciju, kad dada veida popadanci ir sastopami biei, t ir

parasta lieta...

35.3

Nacionls jeb valsts attstbas koncepcijas parasti ietver ar gatavbu uzemt progresorus, tajs em vr to, ka notiek pastvga imigrcija no citm pasaulm, kultrm, laikiem...

(Bet konkrtk? Piemrus!)

35.4

Aanaloiski, vecumu fantastik: vecumu maias ir tik parasta lieta, ka valsts

lmen tiek t vai citdi emtas vr izmaias demogrfiskaj statistik. (Piemrus.)

35.5

Pieeja no otras puses. Skols ir ar mcbu priekmets, kur gatavo nonkanai

popadanca lom.

Varianti:

- uz visdadkajm pasaulm un pozcijm/lomm jeb vispr;

- uz vienu noteiktu, kur no ejienes parasti mdz nonkt;

- uz kdu noteiktu tipu, kategoriju;

- ...

35.6

Vl variants: pats nonkanas process o iepriekjo orientciju mdz zinm

mr emt vr...

35.7

Apakvariants: viss tas pats - vien un tai pa pasaul.

Ir tdas pilstas (vai bandas?), kur ubaga znus kaut kd mr gatavo (vai vii

pai mina gatavoties) iespjai kt par priniem...

Bet princim pabt par ubaga znu, t ir diezgan biei sastopama mcbu prakse.

35.8

Te vl var izdomt milzgi daudz ko.

35.9

Gan vecumu, gan nokanas fantastik var plai izmantot nezintniski fantastisko reinkarncijas ideju un/vai tai diezgan ldzgo, bet zintniskajai fantastikai daudz tuvko ideju par cilvka apzias prrakstanu cit ermen u.tml.

35.10

Interesanti, k var no nepiecieams pieredzes viedoka raksturot un varbt

pat klasisict paas pasaules, kurs nokst. Maisks un tehnoloisks, tas tomr

bs par daudz nabadzgi informcijas zi, ar to nepietiek.

35.11

Varbt piemra pc var emt, teiksim, medicnisko nokanas fantastiku.

(Parasti - pieredzjis mediis no vienas pasaules nokst, visbiek jauniea lom, cit pasaul, kur is tas, ar medicn un/vai dziednieciskaj maij, ir savdk. Vai nonk cit laik.)

Paskatties variantus, attiecgs problmas... Varbt ar radsies kdas

visprgkas idejas. Labkaj gadjum pat, galu gal, kds domanas aparts,

sistma aj tm. Kas paldzs dabt jaunas idejas.

36-37. Maza revzija

36.1

Ldzinj nodaas gait man dadu ideju/iespju enercija (vai atreferana) bija drzk pamris.

Nkoaj stadij (ja tda btu) tomr drzk vajadztu atlast idejas, kas vartu

bt nodergas relajai dzvei (kaut patl nkotn) un attstbai.

Lai gan paas idejas vl var bt ar oti fantastiskas, eit pagaidm svargs bs

drzk mru un nevis ldzeku relisms. Vairk lidoana, mazk paklji, tos var

piedomt pc vajadzbas.

Mazliet prskrieu pri daai no ldzinjiem piemriem.

36.2

Nodaas skuma uzstdjums: vecums mains atkarb no sekmm dzv.

stenb nav vajadzgs: sekmes paliek sekmes, kam te vispr vecums?

36.3

Klnika Diais piekns (skat. noda Nemirstba caur atjaunoanos?...): interesanta ideja, un ststs labi parda progresa dramatismu.

Tau paam Atovam kristalizjs ar daudz labks ce: metodes!

No k, manuprt, izriet, ka btb vecums jaunradei un progresam nav svargs.

(K vienmr, ar daiem izmumiem.)

36.4

Varonim ir jbt vienam, vecuma relativizcija ldz pat individulai attiecbai.

Pamiens labs, bet vecuma jdziens te praktiski ir lieks.

36.5

Paldzba cilvkiem, kuri nonkui cit vecum (vai papaldzba).

Der ja vien bs vajadzga pati nonkana.

Atkal 17, ReLife.

Perspektv t diez vai ir pati progresvk metode - kam tik smagnjas

procedras, droi, ka prvart savus kompleksus un gt jaunu pieredzi vars vienkrk!

Vai ar tomr?...

36.6

Atpaka nkotn, Building Blocks, Pagjuais laiks, Ceojums laik ar kmi.

Pati paldzba laik (un papaldzba) ir, domju, joprojm perspektva ideja.

Kuro reizi un cik liel mr vajadzga tiei kltbtne cit laik, nezinu. Varbt reizm ir.

Frekvence. Redzam, ka vismaz vien da gadjumu var glbt ar attlinti.

Starp citu, vl ir jautjums, kur tad ir robea starp kltbtni un attlinto dalbu. Un vai t bs nemainga.

36.7

Tempograda.

Pati tempu un laicisko attiecbu regulcija, protams, der - bet jizdom, k to dart vislabk (un, protams, daudzveidgk). Tempogradas ideja ir jattsta tlk.

Varbt ka bs daudzveidgi hronopoligoni un hronoreioni. Vai daudzveidgi

hronopakalpojumi pat neatkargi no pam vietm.

36.8

Ms un msu vecki, Es eju sagaidt brli.

Der, tikai atkal - diez vai te ir paa nozme vecumam k tdam. Visprg gadjum jebkuri divi/N cilvki var paldzt viens otram ar savu pieredzi un

prasmm - un vispr labi satikt.

Tiesa, te papildus nk iespja dadiem pieredzes maias trumiem un

sinhronizcijm.

36.9

Mainans vecumiem.

Lielas relas jgas neredzu, varbt der k auri specils pamiens atsevios gadjumos.

36.10

Savu skolotju un vecku apmcana un audzinana.

Specilgadjums paldzbai laik (un, pastarpinti, papaldzbai). Te mazliet vairk

ir akcentta laicisko attiecbu (un ttad paa laika) sareans, saldzinot ar

mums pierasto.

Vai tdi paskumi savulaik var bt plai izplatti - neesmu prliecints, tau zinmi gadjumi var bt.

36.11

Atvadas krast.

Vr uzmanbu uz saldzinoi netrivilm opercijm (eit - ar vecumu, tlk jau

var izdomt par pau laiku).

Vai kas tds ders praktiski, piemram, k starpstadija ce uz nemirstbu, to

nezinu.

(Lai gan dot krjuma cit viet es mazliet skaru jautjumu par dzves un

nemirstbas temporlajm formm.)

Apslptais brnums.

Acmredzot ldzgi k Tempograda. Specili par mksliniecisko pusi nerunu, mani tomr vairk velk uz praktisko.

36.12

Transfri.

Interesants formlais (pagaidm) fantastiskais pamiens. Jattsta tlk, tad jau

redzs, kas tur vl iznks...

N, it k jau kas tds ir bijis, kaut vai pieldzinot laiku naudai. Bet ar

pielietojumiem, iet, ir sliktk. Un ar dadoanu/izvranu, iet, ar.

36.13

Virkn gadjumu Laika ceotja sieva, Rta brns, Invariantais u.c. noteikti prass uzstdt jautjumu/uzdevumu: k dos apstkos tomr dzvot.

Un k - pc iespjas labk?

36.14

Otr brnba.

Tas pats, kas ar ReLife - risinjums ir par smagnju (bs, vismaz tlk msu attstbas perspektv, labki varianti). Lai gan vienkri pafantazt, protams, var

bt interesanti.

36.15

Nemaing vecuma variants jau ir interesantks, jo tuvks tam, k varbt bs pie

nemirstbas.

36.16

Pareizk sakot, tuvks vienkrkajam (no vecumu viedoka) priekstatam par

nemirstbu - ka t obligti nozm vienu nemaingu vecumu (un tdu, kur

atgdina vienu no patlaban zinmajiem vecumiem, visbiek dom, ka jaunbu).

36.17

Rakstt ststus, kur paie efekti nav jslpj, - protams, vajag!

T vars atklt kdu jaunu problmu loku un jaunas idejas.

36.18

Jautjumus par socilo ru prvaranu/apieanu (teiksim, kad vajadzba slpt savas patnbas trauc normli dzvot), protams, vajag vispusgi attstt tlk. Tai skait, sakar ar jaunajm iespjm interneta laikmet un varbt vl nkotn.

36.19

Un varbt vl vairk ir jattsta tematika k cilvks, kura rcb ir oti daudz laika (piemram, tpc, ka vi nenoveco), var to produktvi izmantot.

Pilngi iespjams, ka nemirstba kdreiz bs. Kpc gan lai ms nevartu ai lietai pa druskai gatavoties? Skum vismaz fantzij.

36.20

...Vienkrs atjaunoans/neatjaunoans viet iztloties variantus ar dadiem

nosacjumiem (piemram, k Nezdambas likum).

Protams, vajag! Un vajag paptt, vai te neiznks kda attstba.

36.21

Apmram tas pats par variantiem Potera kontinuum.

Un par variantu izdomanas sacksti - kaut vl pagaidm uz ts paas vecs

vecumpriekstatu bzes.

36.22

Bt vienlaikus dados vecumos/fzs, aktualizjot vajadzgo.

Ideju vajag izstrdt tlk, ldz noformjas attiecga ideja par laiku vispr.

36.23

Bt (reiz vai praktiski reiz) 2-3 vecumos.

Der vismaz ko pafantazt, pasplties. Vai kas tlk, nezinu.

Kaut kas no t fantastik ir bijis.

36.24

Dzvot nevis vien laika nogriezn (vienkrais sakargums), bet gan k

laikabiedram visiem tev nozmgiem cilvkiem.

Vismaz man paam ideja patk, tlk redzs. Vl jau btu rpgk jizstrd.

Bet ai virzien, iet, var bt (vai pat ir bijuas fantastik) ar attsttkas idejas.

36.25

Jaunas idejas vislabk enert pensijas vecum...

Te dertu paanalizt, kpc un pie kdiem nosacjumiem t vartu bt.

Es domju pozitvus nosacjumus (nevis, teiksim, ka jaunie btu palikui stulbi).

Un vartu paskatties relos da veida piemrus no dzves, gan jau kaut kda

informcija ir.

K jau teicu, visprj attstbas tendence droi vien ies uz to, ka vecums nav

svargs. Un ka nekdas nozmgas un nemaingas stratifikcijas nebs. Tikai tas, kas attiecas uz lietas btbu, bet paas lietas, pai darbi bs maingi.

36.26

Izrauties uz prieku vecuma zi, lai labk paldztu draugam vai vl kdam.

Laikam kaut kas te drusku ir, varbt atsevios gadjumos tas var dert.

Tikai jautjums, vai te ir kas jauns, saldzinot, teiksim, ar Gurevia Tempogradu.

36.27

Marka Tvena modelis.

Acmredzot bs interesants fantzijas trenanai.

Taisni tpc, ka tas izncis tik neparasts un neiespjams.

Nekd gadjum nav sliktks k Fomenko idejas par vsturi, par kurm vi ir sarakstjis jau daudzus sjumus, ldz nelabumam.

36.28

Katras paaudzes seja dadojas un depozts k rezultt daudzveidgki

kultrkontakti, bagtka pieredze un domana...

Kaut kas tur ir tau varbt to var saniegt ar citiem ldzekiem, tai skait

vienkrkiem.

36.29

Augmcelans (dzv atgrieans) idejas dadoana.

Vajag, lai labk saprastu augmcelanos (ne tik daudz auri tehnisk, cik plak nozm).

37.1

Kopsumm: prsvar ai noda bija splans ar novecojuiem vai mazas

perspektvas priekstatiem, kdu saistb ar vecuma jdzienu ir daudz.

N, pasplties, tas ar nav slikti, bet...

37.2

Reizm gan, iet, gadjs ar kas jdzgks, perspektvks.

Un vl turpmk var gadties - ar (skotnji) uz dot materila bzes.

37.3

Nu k vai iznca maijas seanss ar sekojou ts atmaskoanu?

Laikam jau ne visai. Bet tas nekas. Galvenais, ko tlk izdoms katrs pats. Man nemaz nevajag visu aptvert (un es to nemaz nevaru).

37.4

Kdus jautjumus vl var uzdot par s nodaas tmu?


38. Matemtika?

38.1

Nodaas skum es pieminju integrus.

Jautjums tiem, kuri zin matemtiku.

Vai var iedomties, vai var tri kvalitatvi (bez preczas rinanas) uzmest

gadjumus, kad integrlis uzrda kaut ko patnju, negaidtu, kontr-intuitvu

vecuma mai/laika rem dotajam indivdam?

Ar mehnisko sistmu kustbm, iet, t var notikt...

Matemtika jau reizm paldz atklt ko tdu, ko citdi btu grti iedomties.

38.2

Ko vl no matemtikas vartu lietot ai tematik?

Varbt pat jau ir kas acmredzams, pats uzprass?

39-41. Vl drusku

39.1

Vl pasplsimies.

Matemtikai par godu. Nosacjumi (piemra pc).

Divu doto cilvku vecumu summa ir konstanta (vismaz dotaj moment) - bet

nosacjuma ietvaros vii pc pau izvles var diezgan brvi maint savus gadus.

Dotaj grup, vieniem topot veckiem, citi top jaunki, bet grupas kopj gadu summa nemains (vai, teiksim, mains tikai reizi desmit gados... vai atkarb no kdiem nopelniem.)

39.2

Vl variants. Cilvka vecums (vai t maias trums) ir atkargs no telpas, no via

atraans vietas. Apakvarianti: visiem viendi, k kuram, pc kdas formulas utt.

39.3

Fluktucijm un matemtikai par godu...

Lielk laika daa iet vien vecumposm (piemram, brnb) fons, bze. Bet

reizm ir samr slaicgas fluktucijas, kad uz laiku kst, teiksim, pieaudzis. du fluktuciju kopjais apjoms tomr ir pietiekams, lai sabiedrba vartu funkciont.

39.4

Variants: o efektu var kaut kd mr regult.

Pieauguajos var iesaukt (k kd dienest). Vai var uz laiku delet kdu no sava vidus par pieauguo. Un pat varbt kd zinm krtb atsaukt no

pieauguajiem.

39.5

(Man reiz bija tda ideja: viu iesauca ekats... Varbt atgriezsies pc gada...

pabijis ekats ar citur, varbt pat cits pasauls...)

39.6

Bet varbt to vai citu vecumu var nopirkt. Tai skait uz kredta.

39.7

Kombintais variants: mdz bt gan spontnas fluktucijas, gan plnveida vecuma maias. Gan pat mums parast.

39.8

Pieauguo (vai otrdi, brnu) vietu skaits ir limitts, un ts tiek izloztas.

Tiesa, laim ne vienmr tie piemrotkie.

39.9

Lai prmrgi nepalielintos iedzvotju skaits, brnu radana ir stipri limitta. Biek sastopams ir variants, ka daa pieauguo priet brnb, lai tiktu apmcti (un pat audzinti?) par jaunu.

Pa lielkai daai t ir brvprtga izvle, tau ir gadjumi, kad to piesprie piespiedu krt... Vai kas pa vidam autoritatvu ekspertu ieteikumi.

39.10

Drmks variants.

Autoritrs rems piespiedu krt dzen brnb savus oponentus. (Jo nves sodu

atjaunot tomr neuzdroins.) Pa lielkai daai vius audzina paos interntos...

Tau rems prrins: pamazm praktiski visa jaun paaudze kst opozicionra.

(Var aprakstt mehniku, k tas notiek.)

40.1

Ar vietm (atbilstom tam vai citam vecumposmam) var brvi mainties pc

vienoans.

40.2

Cits variants: var prdalt gadus pc vienoans (tas ir, gadus k tava vecuma, vecumposma faktorus).

40.3

Drusku relistiskks variants: ar vlanos un vienoanos nepietiek, jbt vl

spjai gadus instalt, apgt vajadzgo pieredzi.

40.4

Un tas, pieemsim, ir sarets process.

Pieredzes materilu nav obligti emt no t paa cilvka, no kura em klt gadus,

to var vkt vai pa vism malm. Ldz beigs specilists (dakteris?) pateiks, ka

tagad tava pieredze atbilst tam vecumam, uz kuru tu pretend.

Tas ir, vairk vai mazk atbilst, pieemam mr.

40.5

Visprgk, jaun vecuma savkana pa komponentiem.

Sagatavoans darbs vecuma maiai.

40.6

To var paveikt ar vien nakt, uzturoties zon ar pau laiku.

40.7

Variants: ja iztur iestjeksmenus.

40.8

Te nonkam atkal pie nodaas skuma uzstdjuma (vecums atkargs no

pankumiem darb vai tml.), tikai modificta. Pankumi dod iespju pretendt uz

vecuma maiu, kura pc tam vl pati prasa pau darbu.

(Pa nakti, pao nakti, pabeigt trs klases, plus ko vl tur vajag - un no rta esi trs gadus vecks.)

40.9

Variants: sagatavoans darbs, lai atjaunotos.

40.10

Cits variants: terapeitisk atjaunoans, kur mazk rpju tev paam, vairk

dakterim/specilistam.

40.11

Dakteris/kous/konsultants iesaka jaunu vecumu sadaljumu - imenes (vai citai

kolektvajai) terapijai/pieredzei. Piemram, labk, ja tagad veckais bs cits brlis.

40.12

Pirms doans, teiksim, prgjien grup prdala vecumus t, lai tas btu optimli veicamajiem uzdevumiem, dotajiem apstkiem.

40.13

Pc nonkanas cit laikmet vai cit pasaul visbiek adaptcijas nolkos mdz

kdu laiku pavadt brnb.

41.1

Pretstat diezgan konservatvajai Ckkrpai, ms ar koliem uzskatm, ka

studentiem vajag apgt dadas pieejas maijai.

(Par uzskatu dadbas atmosfru ir rakstjis ar latvieu metodologs Jlijs

Murakovskis. Kuru pie mums gan vl tikai retais ir lasjis, un ms dieml neesam Latvij.)

Un ms minm to realizt, dodot studentiem atirgas lekciju un nodarbbu

autorversijas.

41.2

Tau maijas ministrija mums atvl maz ldzeku, un ar vecku vid msu metodes vl nav populras. Skola ir maza un nabadzga.

Tpc ms esam spiesti ekonomt savu dzves laiku, lai pai nemirtu bad un lai

pc iespjas vairk laika un ldzeku paliktu skolas mcbu procesam.

41.3

iem diviem nosacjumiem summjoties, mums iznk ne vien strdt sav skol,

bet ar dzvot - no nodarbbas uz nodarbbu, pie tam liel mr pamus vienam

pc otra.

T sauktaj spreja veida laik...

41.4

Msu pau vid valda viedoklis, ka msu pieeja nes pankumus. Tau jpaiet vl

labam laikam, lai par to prliecintu ar ministriju un plaku publiku...

41.5

Jsaka, studentu izaugsmi ms no spreja laika varam redzt uzskatmk.

Un kas par aizrautbu msu zniem un meitenm! Te aug maijas attsttji, nevis vienkri lietotji.

41.6

Ka tik nu ms pai nesktu atpalikt apstkos, kad ir tik maz brva laika...

41.7

...Nu j, man gribjs ieviest spreja veida laiku, un es sku steidzgi konstrut

nosacjumus. K nu iznca, t iznca. Bet gan jau kds izdars labk!

***

42-44. No vl nepadart

42.1

Vajadztu tlk sakrtot domas par, manuprt, reli svargko vecumu

fantastik:

- par pieredzi,

- par attiecbm starp pieredzi un maingo realitti,

- par personbas attieksmi pret pieredzm, t.sk. par spju ts izlietot,

- par attiecbm starp dadm pieredzm.

42.2.

Tlk acmredzot ar par spjm un to attstbas iespjm, par personbas attstbu

vispr.

Bet vl tlk ar par sociumu.

42.3

Trekrt, par dadm, ar netrivilm, laiciskajm attiecbm vienai personai, personm savstarpji, sociumam.

42.4

Bioloisks patnbas te visur, manuprt, drzk ir tds blakusfaktors, pat ne

vienmr obligts.

rj socialitte (lomas, statusi utt.) acmredzot ar.

Pie tam patlaban vl visai smagnjie statusi acmredzot dinamizsies un

relativizsies, arvien vairk tuvinoties lietas btbai.

42.5

Bet, kamr tas vl nav noticis, vismaz ne krtgi, - tikmr reizm rodas visdas,

ar jocgas, pretrunas. Par kurm var diezgan labi pafantazt.

Varbt reizm ar gstot no tdas fantazanas kdu relu labumu.

Lai gan acmredzot mazku, nek domjot/fantazjot par relkm, stratiski nozmgkm perspektvm.

Perifrisk fantastika?

42.6

Ceturtkrt, var pai izdalt jautjumu par hrono- (u.tml.) paldzbas, papaldzbas

un vispr sadarbbas veidiem.

42.7

Tas ir tas, kas man tagad ienca prt, varbt vl ir kds piektkrt vai devtkrt.

42.8

Kdas idejas no visa klsta (un kdos veidos) noders realitt tas jau ir

nkoais jautjums. Var bt ar negaidtas lietas.

43.1

Vl. Ir tlk jizstrd jautjums no hronofantastikas, kur dotaj noda iznca k blakus tma.

Savietoana oriinlajai un laika operciju rezultt maintajai biogrfijai - lai tas

tomr btu tas pats cilvks, izmaints, nevis nomaints.

43.2

Te es piedvju, faktiski, apvienoanu, sintzi dadajiem biogrfijas variantiem

(fantastik reizm ir bijusi). Pie tam ar zinmm izvles un operanas iespjm.

43.3

Tau t pagaidm ir tri matemtiska, tri formla, tri spekulatva procedra.

Nav skaidri ne iespjamie dabaszintniskie pamati, ne relais sakars ar paiem laika ceojumiem (vai citm hronoopercijm).

Ne procesa raksturs paam cilvkam.

43.4

Lai gan jau var pateikt, ka tas acmredzot bs zinms darbs. Pie tam ar kdm izvles, vadanas iespjm.

43.5

Visticamk, nkotnes Dordam (no Atpaka nkotn), lai integrtu abas

pieredzes, bs jpastrd.

Varbt ne tikai viam paam.

43.6

Vispr jau nav nekas dvains, ka cilvks, skot dzvot jauna tipa laik (eit laik

ar ceojumiem un vstures maim), ar pats vars mainties.

43.7

Sksim lidot (pagaidm fantzij), gan jau paklji atradsies.

Vai lidmanas.

43.8

Ko domt pietiek.

Domt, attstt, nevis tikai taist ablonisku morli un emocijas.

Glui tpat k gadjumos ar pilngi relajm prmaim msu dzv - kuru tau ir

un bs arvien vairk.

***

44

VAI TU JAU INSTALJI SEV LAIKA MANU?

21. KPC MUMS NAV LAIKA MANAS

(GADJUMS NO DZVES UN KOMENTRI)

1

Reiz es sav krvja darb krtjo reizi konstatju, ka man nav kur nolikt savu laik... savu nesamo, viss ir atkal aizkrauts. Un es nodomju: cik labi, ka cilvki nemk lidot, vismaz gaiss vl ir brvs (tre dimensija)...

, TAD LK, KPC MUMS NAV LAIKA MANAS!

***

TLK.

2.1

Bet patiesb nav tik vienkri.

Var iedomties dadus pamienus, k paplaint pieejamo vietu klstu.

(Vismaz formli iespjamus, par realitti redzs vlk, tagad svargkas ir visprgs idejas.)

Variantus. Kur vairk?

2.2

Piemram, var apgt jaunus mrogus, kaut vai nano pasauli.

Varbt tur visa msu ldzinj tehnosfra (vai kaut kas tai pietiekami ekvivalents) aizemtu vien niecgu telpas dau.

2.3

Protams, ar laiku (pai ja rkosimies neprdomti) var piekrmties ar jaunapgt telpa.

Tpc, pirmkrt, jmcs rkoties prdomti.

2.4

Bet otrkrt...

Ja manas btu k vii, kuri var bt daudzi vien telpas viet...

Vai ja realiztos Henriha Atova paredzt (zeltis un aksioma, Treais gadu tkstotis) tehnoloisk revolcija...

Vai ja vl (...)

2.5

Un, katr zi, iespjm, k paplaint vietu klstu, btu kopum jattsts trk nek tiem procesiem, kas ved pie vietu aizemanas.

(Droi vien tas ders ar pie mana agrk uzdot jautjuma: k pankt, lai jums laika ktu vairk nek bija un nevis mazk.)

2.6

Starp citu.

M. Markova frdmonu hipotz Visums ir gandrz noslgts (pilngi noslgts, tas btu trsdimensiju analogs lodes virsmai) - bet tomr paliek maza spraudzia.

Un tad tas, kas iekji ir Visums, uz ru cit Visum izpauas k elementr daia. sum, katrs punkts ir Visums, un katrs Visums ir punkts. Tda, lk, neeiklda eometrija.

2.7

Bet kas btu, ja visas lietas btu/vartu bt k frdmoni?

Vai vismaz ja tamldzgu lietu un efektu btu oti daudz, ar msu makropasaul

(nevis tikai mikro vai mega)?

Vai var fantastik izdomt kdu piemru frdmonu tipa efektu lietoanai mehnik, tas ir, mans? Bet, ja piemru ir daudz, atlast labkos/interesantkos un paptt tlk?

2.8

Pie viena. K vispr fantastik var lietot frdmonu efektu?

Vai frdmonu ideju var apvienot vl ar kdiem kvantu efektiem vai neliners fizikas efektiem?

Vai frdmonu efektam ir kdas analoijas datorik?

Vl kur? Varbt tlu rpus fizikas, teiksim, kulturoloij?

K o ideju attstt (fantastik) ar fantzijas pamieniem (piemram, no TRIZ RIA) vai zintnisko priekstatu attstanas pamieniem (no TRIZ ZPAT)?

2.9

Vai ir kas vl interesantks par frdmonu efektu?

Vai kas tds vartu bt fizik? Vai vismaz matemtik?

Vai var bt kdas produktvas analoijas no datorpasaules, no informcijas sfras?

2.10

Es eit minju daus no radiklajiem variantiem. Protams, var bt ar daudzas citas, ar relkas, tuvka tmjuma idejas par vietas ieganu.

(Varbt kdam jau ir kolekcija, kartotka?)

Bet varbt ir ar kdas vl radiklkas.

2.11

(Tiesa, var piekrmt t, ka ar radiklie risinjumi pai par sevi neldzs: telpas fizisks ietilpbas problmas viet vienkri nks informcijas/organizcijas problma: k tikt tiei pie vajadzg un tiei vajadzgaj reiz...)

3.1

Bet man vl interesantks ir kas cits. Tiei par laiku.

Laiks (kop ar telpu) it k ietver visu, kas ir, un visu, kas var bt.

(Telpa pati par sevi vl n, ne visu.)

3.2

Pa lielai daai tpc laika mana ir tik vilinoa.

Un pa lielai daai tpc t rds neiespjama.

K, piemram, tikko mintaj (visai pamatotaj) krvja prtojum.

3.3

(Bet kdas atzias eit vartu rasties no citas profesijas viedoka?

Teiksim, menedera.

Kdi vietu klsta paplainanas, novietojambas un savietojambas pamieni un cei vl vartu atklties, vismaz fantastik?

Kas fantastik jau ir bijis td gar?

Bet kdi pamieni ir relaj dzv, k tie attsts, k tos var attstt fantastik?)

3.4

Tau, lk, fizik ir Evereta pasaules modelis, hipotze par sazaroto laiku kur viss mums pierastais vienlnijas laiks aptver tikai bezgala mazu daiu Liels Pasaules un, var teikt, Liel Laika.

Un aj model ir (ar zinmiem ierobeojumiem) atrisints laika ceojumu cloniskais paradokss, kur it k bija spk vienlnijas laika model.

3.5

Bet tlk - gan jau varbt atklsies vl kdas citas, pat vl interesantkas un vl

daudz ietilpgkas, laika formas.

3.6

Es uzskatu, ka pasaule ir neizsmeama un ka laika formu, visticamk, ir bezgala

daudz.

Ar pasaules bezgalba, ticamk, ir jsaprot k telpas, laika, telplaika formu

bezgalba un nevis t, ka viena forma aptvers visu (vienalga, plaum, dzium

vai vl k).

Katra forma der savam pardbu lokam. Katrai formai ir savas noteiktas pabas bet acmredzot ar savas iespjas iziet rpus ts un attstties tlk.

3.7

Un tas acmredzot dod jaunas, koloslas perspektvas laika manai.

Nu labi, pagaidm - fantazanai par laika manu, laika manas idejm - jo vl tau nav droi zinms, vai laika mana vispr ir iespjama.

Bet gan jau...

3.8

Varbt ka ar preja no vienlnijas uz sazaroto laiku ir trais skums, saldzinot ar to, kas ms vl gaida.

3.9

(Starp citu, varbt ka jaunas formas var meklt taisni caur paradoksiem?)

3.10

Kamr ms attstoties neuzskrienam virs kam vl labkam par telpu un laiku

- k visi jdzieni, ar ie tau bs ierobeoti!

3.11

Piezme 1. Vai tas nozm, ka pc laika manas bs vl-k-labka mana?

Tad kas, piemram, vartu bt vl varenks par laika manu?

Ko laika mana nevar?

Ko nevar pat daudzas laika manas?

Un pat bezgalgi daudzas?

3.12

Piezme 2.

Kdas maksimli ietilpgas telpas (un laikus) var iztloties matemtiski?

Kdas ir to interesantks/perspektvks pabas?

Kdas msu apstkos neiespjamas lietas, procesi, efekti tur vartu bt?

(Atcersimies piemru: kvantu mehnik var bt, teiksim, tuneefekts, kda nevar bt klasiskaj mehnik.)

3.13

Piezme 3. Vai ir pamieni, k atrast/projektt tiem vai citiem nosacjumiem un mriem atbilstou iespjamo telpas, laika, laiktelpas formu?

4.1

Starp citu, jaunas perspektvas laika manai var dabt daudzos un dados veidos. Ja drusku padom.

J, j, pat ja tikai drusku, es varu to apliecint.

(Ieskt var bt mazliet grtk, bet tlk jau ies labk.)

Laika mana tau nav vainga, ka fantasti (un ar lastji) nesaldzinmi vairk ekspluat jau esoo, viiem jau doto (pat tkstoreiz atkrtojoties), nek mekl

kaut ko jaunu.

4.2

Bet fizii...

Ir fizii, kuri uzskata, ka laika mana ir iespjama un ka var meklt ts

realizcijas ceus.

4.3

Starp citu... Meklt, piedodiet, ko?

Laika manu automobili, pc ts idejas, ko zintniskaj fantastik (ne fizik, ne pa zintn) XIX gadsimta beigs izvirzja pirmatkljjs Herberts Velss.

Manu, kas nodarbojas ar mehnisku prvietoanos laik.

Bet vai automobilis, mehniska prvietoans laik, ir viengais iespjamais variants? Un vai labkais?

4.4

Nebtu Velss (vai kds cits via viet) to izdarjis, varbt neviens neko tdu

nemekltu.

Jo pa fizik laika manas ideja nebt vl nav acmredzama, pat ja t nav

pretrun ar fizikas patiesbm un ir princip pieaujama.

(Bet, ja btu acmredzama, vai t vairs btu tik interesanta?)

4.5

(Piezme. Ir manta informcija, ka Velss tomr nebija glui pirmais, kur rakstja par laika manu, bet vi bija pirmais, kura darbs kuva populrs. Es no m

detam te abstrahjos.)

4.6

Dominjo (ne vieng, bet tomr dominjo) zintnes attstbas veida (soli pa solim) ietvaros pie laika manas idejas vl labu laiku nonkt nevartu. ideja atnca fizik no rpuses, pateicoties Velsam un via sekotjiem.

Protams, ar tpc, ka laika manas ideja izrdjs tik pateicga literri - un vispr domanai un kultrai.

4.7

Un varbt, pateicoties Velsam un citiem fantastiem, ms tiksim pie laika manas daudz trk (j, protams, ja vispr tiksim ja t ir iespjama!), nek ja msu

doma ietu tikai un viengi soli pa solim.

Un varbt, pateicoties Velsa iesktajam, ms to lietosim ievrojami labk jo

daudz kas bs prdomts jau iepriek, savlaicgi.

5.1

Dominjoais veids (zintn) tas ir, aptuveni sakot, kad iet uz prieku stingri soli pa solim (t.i., taustoties? attstoties tik minimli, cik vien var?) un neataujas paskatties daus sous uz prieku, jo tas nav pietiekami pamatots (pietiekami kam? lai paskattos?)

5.2

T skaits drok. Lai gan droums jau ir tik svargs vien gala secinjumiem, bet

nevis ikkatrai domai pa jaunrades procesa gait.

Tad varbt is minimlisms ir kaut kdas ekonomijas d?

Vai pasaules zintni (un pat atsevia zintnieka smadzenes) ar prvalda kaut

kas ldzgs msu valdbai?

5.3

Te varbt spl lomu ar zintnisks domanas saskaldtba mazos gabalios.

Gan telp - kad rpus sava priekmeta robem tu nejties kompetents un

nerisk daudz domt.

Gan laik - doma attsts pakpeniski, un tev iznk uzrdt publikai

starprezulttus - t kstot atkargam no sveiem viedokiem, no iespaida zintnisks vai pat plakas publikas acs.

Un pat prsvar no tdu cilvku viedokiem, kuri ar tavu risinmo problmu

nemaz nav nodarbojuies.

5.4

Saskaldtbas d starprezultts (par kuru var vl domt un domt) pieldzins galarezulttam - kur iet jau uz izpildi, uz realizciju, piemram, kda tilta vai

manas bvanu, kur droumu, protams, vajag.

5.5

(Bet l, ka nav kdu pakorijoos tiltu.

Vai, teiksim, masveida korekcijas procesu caur attiecgm programmm un internetu.)

5.6

Jo tavs kolis sav darb (turpinot tavu domu pa savam vai lietojot to kd cit tm) lietos tavu starprezulttu jau k gatavo, k drou tiltu...

Bet priet no gatavas domas uz atkal attstb esou viam bs oti grti, esot (tpat k tev) iespiestam sava aur priekmeta, tmas ietvaros...

5.7

Zintniskai domai ir jbt: a) pamatotai, droai un b) jaunai.

Un te ir pamatga pretruna.

Kura pati par sevi ir normla un pat nepiecieama - bet saskaldtbas (izolcijas un deprivcijas) apstkos t izvras oti smaga.

6.1

Ja kds risk domt tlk, tad esos zintnes attieksme ir prsvar negatva.

Jo zintniskai domai ir jbt pietiekami pamatotai.

6.2

(Tiesa, nereti pamatojumus var pie labas gribas meklt kaut bezgalgi ilgi.

Un, oti stingri emot - vai tad jaunu domu vispr var pilngi pamatot ar veco? Ja

var pilngi, tad kpc t ir jauna?)

6.3

Bet, ja viam galu gal izdodas, tad attieksme top pozitva, tau nereti kaut

kd mistisk form (vi, lk, ir kas pas, teiksim nijs, viam ir kdi pai gni utt.).

6.4

Tas ir - is cilvks top sav zi izolts.

(Atkal izolts, tikai nu jau cit veid.)

6.5

Kur patiesb vi ir pas ar to, ka uzdroinjies domt tlk (un pat bez t, lai iepriek skrietu prbaudt savus gnus vai lai mekltu vl kdu atauju domt).

6.6

Protams, viam pie tam ir vispr jmk strdt zintn, trie diletanti pankumus gst reti.

6.7

(Tas gan var biek notikt reizs, kad top jauna zintne, kur stu profesionu vl

nemaz nav.

Msdienu tipa fiziku radja Galilejs, pc pamatizgltbas mediis. Te ir mazk svargi, cik vi mcja strdt esoaj, Aristotea tipa zintn, - bet galvenais

ir, ka vi radja, izstrdja veidu, k strdt, k domt pa jaunam.)

6.8

Ja tas, kur tomr ir domjis tlk, dab tdu rezulttu, kas liek citiem necieami stipri maint vecos priekstatus, - tad negatva attieksme paliek vl ilgi.

Un atzana biek nk td form (J. Murakovskis): cik daudz taisnbas bija

nelaiim!...

6.9

Einteinam ar specilo relativittes teoriju vl paveics, atzana sks jau pc

daiem gadiem.

(Varbt nozme bija tam, ka jau bija ieskts iet im risinjumam daji tuvos

virzienos Lorencs un Puankar pat guva zinmus pankumus.)

Lai gan ievilks diezgan ilgi - bet daa no plaks publikas vl odien mina apgzt Einteinu un reizm pat raksta par viu visdus murgus...

6.10

Piezme.

Pdjos laikos zintnisks domanas konservatvisms rds it k mazinjies. Ar jaunrades lozungiem ir pilns gaiss, un sava ietekme im faktoram ir.

Nelaime t, ka ar lozungiem vien nepietiek, vajag noteiktk zint, ko dart.

(Lozungi ar nepaldzs atirt jaunu, radou vai potencili radou ideju no

vienkri jaunas aplambas.)

Jaunrades tieksmes, kaut visradiklks, un relie izzias paradumi, pati zintnisks domanas loika joprojm ir prsvar katra par sevi... Un tas diez ko nestrd.

Vajag metodes. Zintniskas.

6.11

Pdjos gadu desmitos beidzot ir (lk, TRIZ). Un turpina attstties.

7.1

Cik patlaban saprotu no Jlija Murakovska darbiem (cik nu esmu ar tiem iepazinies), stenb gan ar zintn dominjoais veids ir dads.

Atkarb no inovciju lmea!

7.2

Stingri soli pa solim, tas drzk ir raksturgs zemkajiem lmeiem

pielietojumiem utt. Tomasa Kna normlajai zintnei, Imres Lakatosa

ptniecisks programmas perifrijai, Jlijam Murakovskim vl precizjot, ka vairk tlajai perifrijai.

Bet principili jaunu, revolucionru ideju radan ir savdk...

7.3

Tau plakas publikas (ar zintnisks) uztver tas viss saplst vien mas - zintne vispr. (Un jaunrade vispr.)

Pie tam saprasta pamatos pc normlajiem paraugiem, radoks lietas uzgot

gniem.

Bet viena no svargm TRIZ idejm taisni ir dadu jaunrades lmeu/inovciju lmeu izirana.

...Tomr te labk bs last oriinltekstus nek manu super-aptuveno ziojumu

par tiem.

7.4

(Bet telpisks analoijs v a r b t var teikt t.

Dadiem jaunrades lmeiem ir dadi uzdevumi un var jau bt, ka ar tie iet

soli pa solim... tikai pa s a v a m solim. Tie notiek dados sistmu lmeos, dads telps, dads topoloijs - un tiem ir dadi soi"!

Lai gan pat d izpratn droi vien ne vienmr bs soli pa solim. Varbt ka atkljums nozms ar preju cit telp.

Soi mdz bt dada visprguma, dados lmeos. Bet parastais, tipiskais veids, k tiek uztverta zintne, saplacina to visu vien lmen. Un tad iznk soli pa solim zemkaj un drokaj inovciju lmen plus kaut kdas nesaprotamas atklsmes. stenb diezgan saprotamas.)

7.5

(=6.2a)

Piezme.

Piemrs par bezgalgi drou pierdjumu meklanu - no 60.-70. gadu krievu humoristisk TV raidjuma 13 krsli. Cilvks sagd prasto kaudzi izziu, lai viu laistu rzemju ceojum, - bet viam prasa arvien vl. Vi cenas. Lk, par imenes stvokli: izzia, ka precjies, izzia, ka ar sievieti, izzia, ka vi ir vrs,

un izzia, ka via ir sieva... Tad viam pajaut: - Bet vai ar citm sievietm js

neesat precjies? - un liek atnest izziu no katras sievietes, ka vi nav ar to

precjies...

Realitt jau tik tlu negja pat padomju sistma (ja negribja laist cilvku uz rzemm, viu varja noslcint papros daudz trk).

Bet vai tie, kuri mgi piesienas bioloisks evolcijas teorijai, ka neesot pierdti visi starpposmi, neiet to pau ceu?

8.1

Tiktl par domanu zintnes ietvaros, par patnbm, kas trauc attstt idejas (es eit pat neskru tri socils bremzes). Un par to, ka jaunas idejas var atnkt no rienes (ar no fantastikas).

8.2

Jautjums. Cik vl du ideju (bez Velsa laika manas) ir iespjams? Kdu X fizii var meklt, bet nemekl - tpc, ka ne Velss, ne kds cits to nav uzrakstjis, bet pats par sevi tds X vienkri neienk prt (jo tas nav no tekos fizikas, t

varbt ir rtdienas fizika)?

8.3

Tai skait (viens tds X) - jaunas iespjas tai paai laika manai, tdas, kuru

nebija un nav pirmajam modelim, Velsa automobilim?

Jaunu (visprgku, dziku, iespjm bagtku) izpratni par to, kas sti ir laika mana un ko visu t var?

Ne tikai vienkri braukt!

8.4-8.5

Un varbt t ms trk tiksim pie laika manas, nek mekljot tikai automobili?

Un varbt pat: braukana laik gan ir iespjama, tau nav atkljama pati par

sevi, pa tieo - bet gan tikai saistb ar ko vl dziku?

(Vai ar vairkiem tdiem dziumiem.

Un varbt zem vrda laika mana patiesb slpjas dadas lietas?)

Citiem vrdiem, varbt laika ceoana ir prk aurs, prk mazs uzdevums, lai to vartu atrisint pau par sevi?

8.6

Acmredzot vajadztu bt tdai paai nodarbei, varbt pat specialittei jaunu

iespju izgudrotjs laika manai. Pagaidm galvenokrt fantastik.

8.7

Kamr laika manu trakt, ar retiem izmumiem, tikai k automobili un

hronoopercijas aprobeojas ar braukanu, mehnisku prvietoanos laik, -

tikmr pasaule jau piln spar iet no automobiu civilizcijas uz datorcivilizciju.

(Un t vl ir tikai viena no jaunajm civilizcijas iezmm.) Bet domana no mehnisks pasaules ainas uz daudz saretku.

Nu labi, nepiln spar bet tomr iet!

Kpc tad laika mana stv?

9.1

Te ir vl kda interesanta lieta.

Ne visi, ar zintnieku, iebildumi jaunai zintnes idejai mdz bt zintniski

prbaudti, pat ne daji!

Dakrt (nereti!) nemekl X nevis tpc, ka X ir pretrun paas zintnes patiesbm.

Bet gan kdm citm acmredzamm lietm, kuras pieder, piemram, filozofijas novadam.

(Lai gan filozofija tau ir princip plurlistiska.)

9.2

Piemram, skaits, ka laika mana ir pretrun ar clonbu - un tik aplamas lietas zintnieks tau neies meklt un par tdm domt!

Vispr nesks! Nesks domt!

Bet, ja paanaliz, tad atkljas, ka nav gan pretrun ar clonbu. Ja nu vien ar

kdiem stipri auriem un paviriem (bet ierastiem) priekstatiem par to...

Tau tik tlu visbiek netiek domts. Jo nesk.

pai ja visapkrt dalb, ka ir, ir, ir pretrun ar clonbu...

9.3

Bstamas lietas - ts, kuras iet saprotamas paas par sevi.

Tas ir, bez mums!

Pavisam iztikt bez tdm gan nevar: neviena ideja vai teorija nevar prbaudt un

pamatot itin visu uz pasaules un ar paai pamatoanai jau vajag kdu it k drou pamatu*.

Bet cik biei neriskana apaubt esoos pamatus un iet tlk par tiem izrds

ausmgi riskanta lieta un nes domanai lielus zaudjumus!

9.4

(*Ttad pamatoana ir lieta, kuru ms uztveram statiski un lokli. Var teikt, k vienu pamatoanas aktu vienai lietai - un nevis k nemitgu un sistmisku vai poli/multisistmisku procesu... Acmredzot ar tdu uztveri/attieksmi nepietiek.)

10.1

TRIZ tdus pa dotaj zintn neietilpstous priekstatus, kuri tomr var diktt tai savu, sauc par virsmodeiem.

(Preczk skat. Jlija Murakovska darbus.)

Atkljums var notikt (tai skait) tpc, ka atkljjam bijis kds cits virsmodelis,

nevis tas komplekts, kur visiem (vai gandrz visiem).

Virsmodei var bt resurss gan attstbai, gan ts kavanai - vai izkropoanai.

10.2

Parasts zintnes idejas, zintniskie modei, mdz bt vismaz t vai citdi pamatoti/prbaudti s zintnes ietvaros. Bet virsmodei nereti ir pieemti

vienkri tpat.

10.3

Virsmodei var bt oti dadi.

Piemram, priekstats (biei vien tik pasaprotams, ka pat netiek apzints!), ka telpa (vienmr) ir viendabga, homogna. Vai ka tas un tas vienmr (!) bs

simetrisks.

10.4

Vai virsmodei, kas saistti ar vrtbm, tai skait pavisam rpuszintniskm. (Piemram, kad zintn - tas ir, pa ts satur - jauc iek morli vai reliiju. Nerunjot jau par politiku.) Vai kuri nk no ikdienas, sadzvisks domanas...

10.5

Vai var vispr bez virsmodeiem?

Acmredzot n, tas nozmtu mint attstt doto ideju bez kda sakara ar

jebkdm citm idejm, tukum.

10.6

(Varbt ko ldzgu var kds stingri iekjs un aurs nozares problms, parastu uzdevumu risinan. Faktiski pie fiksta virsmodeu komplekta, kuru nav

vajadzbas apaubt... dot uzdevuma ietvaros.)

10.7

Tad jautjums laikam bs, k dabt sev labkos.

Tas acmredzot nozm:

a) kuri kaut k autu labk risint konkrti tavu problmu,

b) kuri vispr vairk, spcgk ved uz attstbu?

Kaut k laikam t.

Un tlk, k tos savlaicgi maint.

10.8

(Starp citu, es ai zi esmu visprgo jdzienu - tai skait filozofijas jdzienu

f a n s. Acmredzot vl vajadztu pievienot jdzienus no paas zintnes avangarda jomm. Tad varbtba atrast un attstt ko labu bs lielka.

Bet vispr jau vajadztu apgt metodoloiju. Ja man btu darbaspjas...)

10.9

Acmredzot aiz virsmodeiem slpjas tas fakts, ka neviena sistma, tai skait

zintnes nozare vai atsevi ideja, stenb nav tri pati par sevi, - bet t ir daudzlmeu, daudzveidgas un daudznozmgas sistmu pasaules daa.

Bet pati pasaule pagaidm ir vji izzinta un msu priekstatos ir nesakrtota - nu taisni vai bezjdzg pakp!

Iespjams, te paldzs metodoloijas tlk attstba.

11.1

Un, protams, fantastika eit var paldzt paplaint msu priekstatus - un pat

trent pau spju tos paplaint.

11.2

Lai gan reizm t mdz darboties ar glui pretji. Nostiprint, t teikt, jaunas

dogmas un bremzt domanu.

Tas notiek, kad fantastik nemitgi atkrto, tira vienus un tos paus gjienus un

nemina domt tlk.

11.3

No kurienes, piemram, izriet, ka visas laika manas princip ir ldzgas Velsa

automobilim un ka viengais interesantais, ko var dart ar laiku, t ir ceoana,

mehniska prvietoans no viena punkta (laika momenta) uz otru punktu?

No paraduma, ne no k vairk.

(Milzgaj fantastikas jr gan reizm var sastapt ar citdkas idejas, kopskait pat daudz tau ts maz ietekm visprjo klimatu, nezinu kpc.

Iespjams, ka ar tur jauns idejas nomc veco, savulaik radoo ideju aste, tl perifrija. Un paradums tict, nedomjot tlk.)

Ceoana nav ne viengais, ne pats interesantkais vai pats radiklkais un

perspektvkais. Acmredzot t drzk ir hronooperciju jras virspuste, viens

viu aksts. Lai gan, protams, tas ar ir interesants.

11.4

No k izriet, ka jebkur hronoklasms, jebkura, pat vismazk pretruna (ar ja es pagtn lieku reizi noklepojos) varot izraist Visuma bojeju?

(Vai tad ir kdi fizikli procesi, kas to vartu realizt?)

No bailm - un no aizrautbas ar visdm katastrofm.

Mazliet - no nepietiekami prdomtas izpratnes par clonbu un par loiku.

Pie tam tas, ka tagadn (fizika t pati) var klepot uz nebdu, un tas, ka pasaule ir pilna ar pretrunm, bet t nebt neiet boj (un pat glui otrdi, attsts), tas

viss kaut k aizmirstas...

11.5.

Piezme.

Pretrunas nav pieaujamas zinmu domanas formu, zinmu pieeju robes

(piemram, klasisk tipa formalizts teorijas robes), nevis pasaul vispr.

Ldzgi k bija ar likumiem un to doto stabilitti, kas prpratuma krt veda pie domas, ka laiks vispr esot ilzija.

11.6

Protams, tdm formm ir jbt msu domanas arsenl. Tau ir un ir

vajadzgas ar domanas formas, kuras var strdt ar pretrunm.

Pat matemtiskaj loik: parakonsistent loika pieauj ierobeotas pretrunas.

(Bet neierobeotas jau nepastv ar pa pasaul, t ir prmrga idealizcija!)

11.7

Te nu katram ir brva izvle tirat krtjs ausmenes vai domt.

Starp citu, vai atkrtot vienu un to pau domu tiem ir patkamk nek izdomt ko jaunu?

11.8

Ar paas domanas formas nevajag pieemt nekritiski, ts vajag reflektt, reflektt lai apzintos to rels iespjas!

Tas nav tavs, fizia (vai, teiksim, hronofantasta), priekmets?

Nu tad nebrnies, ja savu reizi iznks mties uz vietas, ldz vilciens aizies bez tevis!

11.9

(Es pats nemaz neesmu tik centgs uz domanu. Un jebkd gadjum es neesmu paaizliedzgs progresists, kuram patk vtras vai citi satricinjumi.

Bet man te darbojas sava veida pragmtisms: vajag vairk, vairk, vairk iespju

- lai cilvki vartu dzvot labk!

Un daas o t i s v a r g a s lietas bez t vispr paliks neatrisintas - ko, manuprt, nevar pieaut!

Un, protams, TRIZ ietekme: domt arvien tlk uz prieku! kura saskan ar manu varbt vl senko prliecbu, ka visprgkas idejas d o d vairk nek

aurks.

J, ar tie visi ir virsmodei!

...Un galu gal domt izrds vienkri interesanti.

Ja vl man btu darbaspjas... Bet nav.)

12

, TAD LK, KPC MUMS NAV LAIKA MANAS!

DOMANA PAR AURU!

13

Reizm zintne iet tlk nek fantastika.

(Kas patiesb ir dvaini - tas, ka fantastika atpaliek, un nemaz ne tik reti.)

Metodologa (TRIZ) Jlija Murakovska zintnisko priekstatu attstbas teorij jau

ir pamieni, k iziet no dominjos virssistmas un no acmredzamo

priekstatu (virsmodeu u.c.) gsta.

Nerunjot jau par to, ka tur vispr ir zintnisko priekstatu attstbas likumi un, attiecgi, pamieni.

***

P.S.

14.1

Starp citu, ideja, ka spjas (piemram, zintniekam) nosaka gni, ar ir

virsmodelis, nevis paas zintnes dots modelis. T ir ticjums, jo pati entika

neko tdu nav atkljusi!

Nav nekdu zintniski pierdtu mehnismu dai sakarbai.

Kaut kda ietekme gniem, protams, ir, bet, k un kas notiek un cik t ir svarga (vai - cik kur gadjum), tas faktiski nav zinms.

14.2

Te laikam mdz domt t: spjas ir dadas, un gni ir dadi, nu tad jau spjas ir atkargas no gniem - neko citu ms tpat NEZINM...

Gni vienkri pirmie gadjuies pa rokai.

Bet tas ir trais ticjums, jo pa entik nekdi zintniski pierdti mehnismi nav atklti! Te ms glui tpat NEZINM.

14.3

T nav nejauba. Vismazk ms zinm par pam spjm. Tpc gnu ietekmi vl vartu izsekot tai dtes gal, kur tuvks gniem (teiksim, biomij), bet otrais des gals ir migl tts.

14.4

Un, ja mums ir nevis spju attstana, bet tikai atlase no gatav, nejaui dot, tad neko ar sti nevars uzzint!

Savukrt atlases monopolu paldz uzturt ar pareizj tipa priekstati par gnu lomu. Lai gan tie ir stipri nepietiekami argumentti.

14.5

Pirmkrt.

Ir atsevii gadjumi ar tik smagiem iedzimtiem traucjumiem, ka tie patiem oti ierobeo spjas.

(Vai vismaz iet ierobeojam, to ne vienmr var izirt, jo spju attstana ir maz ptta joma, visi ir aizemti ar atlasi.)

14.6

Bet tas vl neko nepierda. Piemram, ja cilvkam (mreni stipri) iesit ar ieeli pa galvu, tad vi zaud samau un nekdas idejas nespj dot tau tas vl

nenozm, ka pati jaunrade ir atkarga tiei no ieeiem!

Droi var apgalvot, ka ieeu ptnieks jaunrades izpratnei neko nedos.

Tpat k elektronu aparatras attstbai nek nedos tepsea izrauanas ptnieks. Lai gan ir fakts, ka bez strvas nekda aparatra nestrds. (Vismaz kamr neko tdu neizgudros.)

14.7

Otrkrt.

Jaut: kpc diviem cilvkiem, kuri augui pilngi viendos apstkos, ir dadi sniegumi? (Domjot, ka tad jau tas bs no dadajiem gniem.)

Pretjautjums: kur js esat redzjui pilngi viendus apstkus? Kas tas vispr ir,

k js to nosakt? Vai abi dotie cilvki vienmr sinhroni skats pa vienu un to

pau logu un sinhroni dom vienas un ts paas domas?

Bet zinma doma var bt par cloni vai trigeri, kas izraisa cilvk pat veselu apvrsumu... Un var iznkt, ka viens o iespju ir izmantojis, bet otrs nav!

14.8

Atkal tas pats gjiens: spjas nosaka gni, jo neko citu bez tiem ms nezinm, nekas nenk prt... Tau t nav entikas patiesba, tas ir ticjums, patvags piemums ar neskaidru pamatu.

14.9

Te laikam trauc ar prlieku vienkrot clonbas izpratne, kura, k rds, sk stipri klibot, ja mums ir sistmas ar oti attsttu brvbas pakpju telpu (k, piemram, cilvki).

14.10

Ak j, trekrt, vl statistika...

Ar tur nek droa nav, tikai haotiski fragmenti, pie tam vieni ir it k par doto ideju, bet citi pret.

14.11

Bez tam, cik objektva un cik neprprotama mdz bt statistika, tas latvieiem jau

btu jzin, pateicoties msu valdbai.

Statistika ir oti atkarga no skotnjiem piemumiem.

(Pai statistii nereti run par dadu metodoloiju.)

Un skaidrs, ka piemumi daudz biek uzturs jau esoo sistmu (ar ticjumus), nek paldzs atklt ko jaunu.

14.12

T vai citdi, paliek fakts, ka idejai spjas nk no gniem t ar pietrkst zintniska atbalsta - no paas entikas patiesbm.

Paas entikas, bioloijas nozares, priekmet jau spjas ar neieiet.

14.13

(Un nevar ieiet, jo pai veikumi, pai darbi, uz ko ts spjas attiecas, ir socili kulturla un nevis bioloiska lieta.

Spjas karot - kaut nu karoana trk izputtu no pasaules! - ar drm, ar loku un bultm, ar tanku, ar datoru? Bar, falang, strlnieku ierind, lidmanas kabn, attlinti?...

Un t bs praktiski ar vism lietm.

rpus sociokulturl konteksta gnu ietekmi spjs, ciktl tda tiem ir, nav iespjams saprast - jo t nemaz nepastv pati par sevi. Gnu ietekme ir prk pastarpinta un atvasinta, lai tai btu liela patstvga loma.)

14.14

(Cita lieta, ka atlases situcijs ms ne visus sociokulturlos faktorus redzam - k,

teiksim, augmintaj piemr par viendajiem apstkiem.

Un ka ms maz emam vr rjs determincijas turpinanos un prstrdanos pa cilvk, msu determinisms joprojm mdz bt prk vienkrots.

Bet, t k gni ir vieglk izzinmi nek paas spjas, tad sakarbu starp m lietm ska skatt no astes un, dabiski, iebrauca strupce.)

14.15

Nu bet gan jau cilvka spju jom gni kaut ko kaut k ietekm?

Tam var piekrist. Gan jau kaut k...

Tikai da grbstans kaut kur kaut k neko nedod relai lietu izpratnei, kur nu

vl zintn.

(- Vai tu esi nabags, vai varbt miljonrs?

- Zini, man kaut kur kaut kad kaut k bija kaut kda nauda...)

14.16

Vai is ticjums ir dergs zintnei?

Dotais virsmodelis karjas jau desmitiem gadu (vismaz) un nekdi nav paldzjis attstbai.

Drzk otrdi, tas kalpo attstbas ierobeoanai.

14.17

Nevis gnu d ir atlase, bet atlases d ir iestrgusi nekritiski pieemta ideja par

gnu lomu un visprjs bardaks ticjumos (piemumos) par spjm.

l, ja masu kultras pardbas nospie domanu un ierobeo ptjumu spektru.

14.18

Bet tas ir tipiski agrnajam prejas laikam no vecs paradigmas uz jauno (eit

acmredzot no atlases uz attstbu).

Novecojus pamatideja (kodols) ir apaugusi ar tksto un vienu atvasinto

(perifrija, metastzes) priekstatu. Un tie turpina tksto veidos balstt veco ideju un kavt jauno...

eit - tai skait - ar zintnei diez k neatbilstoo, bet (vecajai) paradigmai atbilstoo ideju-ticjumu par gnu iziroo lomu pie spjm.

15.1

Dotais ticjums par gniem gan var apmierint vl vienu msu vajadzbu kura

nemaz neattiecas uz zintni.

15.2

Ja tev kds brk virs ar morli teiksim, kpc tu dzv neesi paveicis vairk tad tagad tu vismaz vari atrunties ar dabas dotm (ne)spjm. Un uzbrucjs varbt atsies.

Ttad iznk, ka ar tie gni kaut kur noder.

15.3

Bet, manuprt, tas rda tikai vienu: ka tie ekstrmisti, kuri bauj Vajag tikai

gribt!, ir tdi pat mui k tie ekstrmisti, kuri bauj: Viss no dabas!/Viss no gniem!

Bet preczk sakot: ka morl ticjumi var iznkt tikpat stulbi k cits joms.

15.4

(Varbt pat vl stulbki, jo morlei nav ldzeku, k jel kaut cik kontrolt, apzint ts relo efektivitti, - bet ir tikai labi nodomi...

Un svts govs statuss.

Un tad tik drag, drag, drag...)

15.5

(Pie tam empriski, skot jau ar msu ikdienas pieredzi, tau ir skaidri redzams, ka gribana ne tuvu ne vienmr paldz.

Tau morl ir pietiekami daudz visdu lozungu, kuri o skaidrbu atkal aizmiglo... Nu kaut vai tas neko neizsakoais leijeris: gribt pa stam...

Un ms esam tur, kur ms esam.)

15.6

Abas galjbas uztur viena otru un pa abm kop nezinanu. T jau ar parasti

mdz bt. Cik reiu nav redzts (kaut vai tai pa politik)...

Un tas viss iet uz msu rina.

Ar t parasti mdz bt!

22. MAKSIMUMS NO MINIMUMA:

A. TUVU ODIENAS FIZIKAI

1

sum - informtiskas laika manas paveids:

1) raidm signlus (eit - laik) pat caur ekstremli nelabvlgu fiziklo vidi,

2) pateicoties iem signliem, galapunkt (kaut ne uzreiz) attsts, uzbvjas uztvrjs,

3) kur tlk var no signliem (jau citiem) reproduct priekmetus,

4) ceotju ieskaitot.

5) Un ttad ceoanas iespjas ir atkargas no prkljuma, k mobilajai telefonijai.

6) Cik ideja ir progresva, cik n, tas, manuprt, nav viennozmgs jautjums.

Un:

7) var domt vl par citiem risinjumiem pc principa izspiest maksimumu no minimuma, radt laika manu apstkos, kad laika mana ir (tikpat k) neiespjama.

2.1

Msdienu (21. gs. skuma) fizik laika manas ideja parasti saists ar sava veida tuneiem telp un, k rds, ar laik - trpejm (wormholes, червоточины, кротовые норы), kdas it k pieauj visprg relativittes teorija. Tie ir melnajiem caurumiem radniecgi objekti. Un vismaz daa no tdiem it k dod iespju ceot laik, pat pagtn.

(Gan ne tuvu ne visi fizii tic iespjai ceot laik. Biek netic.

Kuriem taisnba, pagaidm nav zinms.)

Pafantazsim.

2.2

Pieemsim, ka ceot laik caur dm ejm tiem var. Bet:

(1) tur ir ausmga gravitcija, ekstremli fiziklie apstki,

(2) ie tunei ir nestabili, tie gandrz vai neeksist.

2.3

Bet pieemsim, ka tomr eksist.

Un pat ka Visum varbt ir (vai var radt) oti daudz tdu oti nestabilu tuneu (un, iespjams, tie ir dada kalibra).

Kas tlk?

2.4

Sank, ka tuneiem cauri var tikt vien kaut kdi nolojami kvanti - un ar tie ne vienmr.

2.5

Un ttad ceot laik vars nevis soldi priekmeti, k cilvki, zvaigznes vai

molekulas, - bet gan kaut kas ldzgs trai programmai - kuras nesji tad ar bs

tie nolojamie kvanti.

2.6

Kuri bs jraida daudz, ilgi un bez paas drobas, ka uzreiz iznks.

(Vai atseviu kvantu var ieprogrammt?

Diez vai, bet plsmu droi vien kaut kd zi var.)

3.1

Otr pus ie kvanti vartu - nevis viennozmgi droi, bet laikam gan statistiski - kaut k sakombinties un saorganizties t, lai rodas jau soldki priekmeti.

Un galu gal pat mana.

3.2

(Dertu ar kda atgriezenisk saikne, lai ms zintu, vai mums tiem ir izncis tas, ko gribjm. Varbt to ar laiku vars.)

3.3

(Varbt ms savas zinanas attstsim, eksperimentjot ar kdiem maziem gal-da tuneliem, ar kuriem ir vieglk apieties un vieglk kaut ko uzzint.

Starp citu, kdas jaunas tuneu lietoanas iespjas radsies, ja varsim taist oti mazus un nestabilus tuneus, bet milzg daudzum?)

3.4

Visgrtk laikam bs uztaist pirms manas - uztvrjstacijas, kuras tad tlk vars vi pus uztvert programmu un pc ts sintezt, reproduct attiecgos fiziklos objektus.

Pirms manas visticamk bs evolucionras - no kda mikrodaiu bumbua (vai plakas vides ar daudziem bumbuiem) ldz mazai mantei (vai vji attsttai manvidei) un, tlk, ldz stai manai (manvidei?).

Td gadjum iespja uztaist laika manu bs atkarga no msu pankumiem evolucionro manu jom.

3.5

(Un vispr kur teicis, ka laika ceoanas iespja bs atkarga tikai no kdiem vienkriem fizikliem efektiem? Metodoloij lastais liek domt, ka varbt pat drzk no sistmoloiskiem.)

3.6

(Starp citu, pagaidm fantastik laika ceoanai daudz lieto abu relativittes teoriju idejas, bet maz kvantu un vl mazk informtisks. Bet par ko vl attsttku - vispr nezinu.

Ar par nelinerismu nezinu, lai gan man iet, ka nelinerajai pasaules ainai btu jdod v a i r k iespju nek linerajai.

Daas linerajai pasaulei normlas idejas gan varbt tiks nosvtrotas bet viet ir jnk vairk!)

3.7

Bet pakpeniski lietas attstsies arvien trk. K parasti no pirmajiem biklajiem minjumiem ldz varenai un attsttai tehnosfrai.

3.8

(Un, ja jau ms bvsim l a i k a manas, tad varbt galu gal izdosies kaut k

sasint nepiecieamo laiku, tuvint mums vajadzgo nkotni. Nezinu.)

3.9

Un, lk, ms jau diezgan brvi ceojam laik. Ierakstm stjumu - kdu tur

manu, kai vai pai sevi. Prraidm to caur tiem ekstremlajiem apstkiem

tuneos k programmu (daudzreiz un masveid raidot tos nolojamos kvantus).

Un vi gal ir mana (vide?), kas uztver un reproduc, materializ.

3.10

Un lk - ms esam tur! Nedarbs ir izdevies!

***

TLK.

4.1

Kas man iet interesants ai ceoanas veid?

1-krt,

t (princip) var liels objekts ceot laik (vai, analoiski, telp) caur nelielu, varbt

pat mikroskopisku, tunelti.

Vai varbt caur daudziem un maingiem, ja tie savieno apmram ar to pau galapunktu. (Ceoana caur sietu?)

Bet tas vl tas mazkais.

4.2.

Starp citu...

Varbt pie , sav zi miniml, laika ceoanas/hronooperciju varianta var veltt vairk uzmanbas ne vien kosmiskm un globlm lietm, bet mazajiem mrogiem, piemram, laika manu (hronooperciju) lietoanai tehnoloijs un sadzv. (Mikrotuneli utt.)

4.3

Vl starp citu... ais joms droi vien ir vieglk sasniegt lielku intensitti. Un ldz ar to jaunus efektus. Bagtint hronofizikas (bet pagaidm hronofantastikas) ideju fondu.

Viena lieta, kad ms seus gadus gatavojamies lielam kosmiskam laika ceojumam un pc tam vl seus gadus otram. Cita lieta - kad eksperimentos kd nano lmen ms, piemram, tr temp realizjam daias vai vl kdas fizikls pardbas daudzkrtju un variatvu tikanos ar sevi pagtn, sava veida maksi-hronoklasmu (enertiski tas gan bs, ticamk, mini), un varam vrot, kas no t iznk...

5.1

2-krt,

laika ceoana caur iem melnajiem caurumiem (caur tuneiem), bs tri informtiska (nu labi, gandrz tri informtiska). To acmredzot var aprakstt k informcijas izplatanos oti patnj vid!

(Piezme: bet vai var bt vide, kura tdm lietm nevis trauc, bet paldz?)

5.2

Iespjams, da veida laika ceoanas attstba bs atkarga galvenokrt no

informcijas tehnoloiju attstbas. Un varbt laika ceoana pat bs sava veida

informtikas apaknozare.

6.1

3-krt,

tas kaut kur atgdina mobilo telefoniju. Vispirms rada ko ldzgu bzes staciju tklam, un tad ar t paldzbu var staigt laik jau diezgan brvi.

Ttad, atzmjam, bs divu iru laika ceojumi - prkljuma radana un t

lietoana.

(Bet vai var bt vl kds variants - varbt pat ar vl vairk eelontu sistmu, ar daudzpakpju laika ceojumu saimniecbu?)

6.2

Vl. Laika ceoana in variant nav universla, nav laik vispr, bet gan caur apgtajm vietm, kur darbojas msu uzbvtais tkls. Vai to var (un vajag) iebvt visur (teiksim, kdas zvaigznes dzls), tas, protams, ir jautjums.

Un, saldzinot ar parastko priekstatu par laika ceoanu, tas, protams, ir mnuss.

6.3

(Tlkai fantazanai: bet kas btu virtula laika mana?)

6.4

Kdas problmas bs raksturgas tdas tuneu varianta jeb limittas hronooperciju saimniecbas projektan? (Kaut vai - cik, kur un kdas laika stacijas bs labk bvt?) K izvlties labko sistmu? Attstbas stratiju? (Globlo vai sakar ar kdiem konkrtiem mriem un uzdevumiem.)

6.5

Vai kdas idejas, gtas no domanas par du saimniecbu, vars lietot ar laika manu sistmu projektanas - un laika apganas saimniecbas - visprg gadjum, neatkargi no tuneu varianta uzliktajiem ierobeojumiem?

6.6

Pieemsim, ka vstures mainana var notikt, bet t ir saistta ar dm (tuneu ceoanai raksturgm vai ldzgm) smagnjm tehniskm procedrm vai citm lielm grtbm.

Kdas sekas? Kdas problmas var rasties, k varbt mins risint?

6.7

(Starp citu. Kdas vispr vartu bt vstures mainanas s i s t m a s? Parasti jau vstures mainanu apskata atseviu aktu lmen vai neredzot atirbu starp iem lmeiem...)

7.1

4-krt,

var uzrkot t, ka vi pus mana (mainrija) tlk pati taisa jaunas manas un paplaina tklu.

7.2

Princip var - bet k tas bs konkrti (teiksim, no ekonomikas viedoka), tas jau ir

nkamais jautjums.

(Acmredzot ar daudziem iespjamiem sietiem.

Tai skait var bt sieti par kdu pau situciju, kas liek paplaint tklu kd

agrk nebiju, jaun veid.)

7.3

...Ttad interesanta btu ideja par prsvar automtiski darbojoos un pat

automtiski paplainoos vai vl k citdi attstoos - laika manu sistmu,

hrono-tehno-sfru.

Vai dadm sistmm.

7.4

Ar par skotnji neparedztiem efektiem.

Laika ceoana var izrdties brauciens nezinmaj ar no tehnisk aprkojuma

viedoka. Evolucionjo laika ceoanas tehnisk sistma varbt piedvs ceotjam agrk nezinmus, negaidtus pakalpojumus, pavisam jaunas iespjas, jaunus atkljumus...

7.5

sk. Laika manas un to sistmas evolucions, pa daai pat automtiski. Ldz ar to pati laika ceoana (u.c. hronoopercijas) ar.

Un ar ceotjam var iznkt pastvgi apgt ko jaunu, attstties.

8.1

5-krt,

vai maz ko var dart ar diem augsti mainiztiem, informtiskiem ceojumiem...

Piemram, viegli iedomties galastaciju (un ttad ceojumu), kur kaus lai cauri

(uztver), bet suus n viss tau ir atkargs no t, k ir ieprogrammts...

[Termins: filtrtie laika ceojumi, hronoopercijas un to filtri.

Vai kdi transformatori. Vai vl (...)]

8.2

Varbt ne velti fantastik ad un tad pards dadi rmgi nosacjumi: vien stst var ceot tikai nedzvas lietas, cit atkal tikai dzvas btnes - nu un t

tlk...

To ievie ststos pa lielkai daai tri literros nolkos bet ja nu kas tamldzgs var bt ar stenb?

9.1

6-krt (vai varbt tas ir 3a),

laika ceojumu iespjas attstsies, izplatsies un pilnveidosies - pakpeniski!

K, starp citu, attstjs ar parasts satiksmes iespjas uz Zemes.

in variant attstoties bzes tklam un atsevio staciju spjai. Tai skait atkarb no ekonomikas.

9.2

Ideja it k ir trivila, dvainks pat btu otrdais variants, kad hronooperciju

iespjas nav atkargas no ekonomikas.

Un tomr - eit acmredzot ir daudz iespju dadm situcijm un sietiem.

Varbt ar tdm lietm, kas fantastik vl galgi nav bijuas.

9.3

Nav bijuas acmredzot tpc, ka ldz im parasti mdza skatt laika ceojumu vispr, abstrakti - bet tagad o jdzienu var izvrst konkrtk un skatt

daudzveidgus variantus, tai skait iepriek negaidtus.

10.1

Piezme.

Ja skata viengi ir/nav (tas vai cits efekts, ideja), tad saturs domanai bs daudz

nabadzgks, nek ja skata konkrtk, izvrstk. Kaut vai tikai pakpeniski top

primitv ir (nav) viet.

10.2

Otrkrt, izvrstk pieeja droi vien dos ko tdu, kas ir pretrun ar msu ideju, kda t bija ir/nav stadij.

(Ttad pretrun ar msu idejas skotnjo definciju!)

Lieta ir punkt A ttad stv; lieta nav punkt A, bet ir punkt B ttad stv. Bet no A uz B lieta iet, un tas jau ir kas cits, tas ir jauns efekts...

(Starp citu, tas ir pieteikums iziet no atseviiem punktiem A un B uz

virssistmu.)

10.3

Un tamldzgi gjieni var ist neloiski, domanai netiekot r no pirmjs defincijas, no skotnjs uzdevuma nostdnes... Soli pa solim - mjamies uz vietas!

Kas atbilst izpildtja darba, gatavu produktu (ideju) lietotja darba loikai - bet neatbilst attstbas un rado darba loikai.

10.4

Tur jau t lieta, ka zintn darbojas abas!

Un ar daudz kur citur - bet sav zi pat doman vispr.

10.5

Tau plaka publika, tai skait plaas rados masas, pat sti nenojau, k tiei tas viss darbojas. Daudzi dom, ka visu jauno kaut k uzbur gni lai gan entika absolti neko tdu nav atkljusi...

(Tas ir tikai tds ticjums, ne vairk. Bet tda himra iznk diezgan likumsakargi, kad radoo, attstbas darbu mina attlot ar izpildtja, neattstbas darbam raksturgiem priekstatiem.)

10.6

(Pdj laik visprgu fru par radoumu ir vairk lai gan ts parasti ir mazsaturgas.

Tau pati izpratne... vai tik nebs kuvusi vl sliktka. Uzmanba par daudz prvirzs no paas ideju radanas uz blakuslietm, uz ideju atzanu, prezent-ciju, pat ieskaitot miglas panu, un citm virspusji socilm lietm.

Ja sliktk iet ar pau produkta radanu, sk vairk domt par t iesmranu citiem... slaicgi un naudas izteiksm tas var atmaksties, nauda jau neredz

starpbu starp smadzenm un desm.)

Atgrieos pie pamattmas.

11.1

Cits jautjums, cik viss is ekstremlo tuneu variants ir rels. Es patiesb ne

visai ticu tdai kosmiskai Stounhendai.

11.2

iet ticamk, ka laika ceojumi (un ar gandrz visas citas hronoopercijas)

balstsies nevis uz laika boranu vai lauanu, bet gan uz kdiem citiem laika efektiem. Un laika mana galu gal bs kaut kas viegls, teiksim, k personlais

dators vai k mobilais.

(11.2a. Vai pat k teleportcijas iemaas smadzens?)

11.3

Tas tau daudz labk saskan ar tehnikas attstbas likumiem, vai ne?

(Protams, agrnajs stadijs var bt visdi. Kdu laiku pirms personlajiem

datoriem bija datori, kas aizma vairkas istabas.)

11.4

Ja es vl tictu teleportcijai un citai parapsiholoijai...

Tau gan jau kaut ko supervieglu (un pat lietojamu iemam smadzens) var izdomt ar bez parapsiholoijas.

11.5

Bet pc msdienu (un nevis nkotnes, kuru ms vl nezinm) fizikai tuviem

priekstatiem tomr iznk kas ldzgs Stounhendai.

11.6

Un varbt tomr nksies spraukties cauri aurajam iespju koridoram, kdu (varbt) dos tuneu fizika, nksies izspiest maksimumu no minimuma...

Laika mana apstkos, kad laika mana gandrz nav iespjama!

12.1

Ldz ar to ideja iznk sav zi pretrunga.

No vienas puses, kopum ts specifika nav progresva, t drzk sastv no ierobeojumiem.

No otras puses, t var dot ne vien virkni jaunu fantastisku situciju - bet, iet, ar pievr uzmanbu jauniem lietas aspektiem piemram, filtrjamiem vai programmjamiem laika ceojumiem, vai vismaz vienam to veidam.

Kas varbt dos ko jaunu ar visprgajam laika manas idejas progresam.

12.2

Laika ceojumu aprakstos reti kad vairs pievras jautjumiem, cik spieu ir manas riteiem vai kdas ir sajtas pa ceojuma proces.

Ceojumu visbiek apskata tuvu idelajam: bija tur - nonca citur, un viss. Bet uzmanbu tagad pievr svargkm, btiskkm lietm (piemram, vstures mainanai).

T ir attstba.

12.3

Pc TRIZ, cik sapratu, manas (ja ne vispr objekti - un ttad ar fantastisks

idejas) evolucion idel risinjuma virzien.

To sasniedzot (kas ne vienmr iznk burtiski, bet reizm ar iznk), funkcijas tiek veiktas, bet struktras, paas manas, ai risinjum vairs nemaz nav.

Td, ja iespjas saaurins un/vai ja atkal pards kdi spiei vai citi lieki smagumi/krmi, tas nav progresvs risinjums, t ir attlinans no idela.

12.4

Tau notiek evolcija ar pau funkciju bagtinanas un universalizcijas virzien. Kas, protams, ietekm ar struktru. (Izvrans, развертывание.)

Un acmredzot fantastik var bt vrts atkpties no progresv virziena (uz idelu), ja atkpe sola ko tematiski jaunu un interesantu.

Cita lieta, ka pc tam bs jauni ideli.

12.5

TRIZ (iet, Jlija Murakovska) tekstos kaut kur pavdja jauns (vismaz tobrd)

jdziens: perspektvais idels.

K ar iem jdzieniem gja tlk, nezinu.

13.1.

Bet k var mainties msu priekstats par pau (telpu un) laiku, ja ceoana (un ar virkne citu hronooperciju) bs btiski atkarga no dadiem prkljumiem

k tagad mobils telefonijas iespjas?

Ja, teiksim, parast mehnisk kustba btu atkarga no kaut k tda, tad msu visprgais priekstats par telpu mehnik droi vien btu savdks nek tagad...

13.2

Starp citu. Es ai sav piezmju krjum ad un tad minu kaut k aizert klasisko mehniku, jautt sev, vai btu iespjas uzprojektt kdu jaunu, t vai citdi maintu ts variantu.

(Es zinu, ka pastv, piemram, mrtiecgi vadmu kustbu mehnika - Koreevs.)

Tad visprinsim: vai nevar radt, teiksim, kdu koncepciju un kdu (dator)programmu masveidgai dadu mehniku eneranai, modelanai?

Bet varbt kas tds jau ir?

14.1

Tlk.

Kdas vl vartu uzfantazt situcijas, kur jizspie maksimums no minimuma, jattsta laika ceojumi (vai citas opercijas ar laiku) apstkos, kad iespjas tam ir rkrtgi ierobeotas?

Citiem vrdiem, jrada (un jattsta) laika mana apstkos, kad laika mana ir neiespjama. (Tikpat k neiespjama, bet skum var likties ar, ka pavisam...)

14.2

ais gadjumos konkrtie iespju koridori konkrtajiem laika ceojumiem (vai citm opercijm) nereti bs diezgan pamatgi jrina. Un vl jo vairk bs jprdom stratija, k dabt no visas s smagi limitts iespju sfras pc

iespjas vairk - vai k dabt tiei to, ko mums vajag!

23. MAKSIMUMS NO MINIMUMA:

B. PC NOVIKOVA PRINCIPA.

UN CITI VARIANTI?

1.1.

Ttad var bt vl citi varianti pc principa maksimums no minimuma.

Piemram.

Pieemsim, ka

(A) ir spk (pietiekami lab tuvinjum) tikai vienlnijas laika modelis,

(B) clonbas (vectva) paradokss ir (pietiekami) neprvarams,

(C) bet tomr var bt iespjami/pieaujami dai laika ceojumi (un citas opercijas).

1.2

Tie, kuri neizjauc (vai vismaz neizjauc kritiski) pastvos closakarbu des - neprkpj fizia Igora Novikova (Krievija, ASV) postulto panoteikans principu.

is princips atauj laika ceojumus, bet tikai tdus, kuri nerada paradoksus.

1.3

Citiem vrdiem, laika ceoanas clonisk paradoksa aizliegums eit ir nevis pamatots kdos fizikas likumos, bet gan postults k atsevis likums.

1.3a

(Starp citu, k mains cloniskie paradoksi, ja apskata nevis bezgalgi stingri

fikstu cloni, bet gan atvrtu sistmu?)

1.4

Cik saprotu, Novikova princips, iet, ldzgi k enerijas u.c. nezdambas likumi - un atirb no dinamikas likumiem, teiksim, tona -, darbojas (ja/kad tas vispr ir spk)

- nevis caur konkrto ermeu un to kustbas patnbm uz vietas,

- bet kaut k globlk ataujot, atlasot ts trajektorijas, tos notikumu kopumus, kuri nenoved pie paradoksiem.

1.4a

(Laikam iznk, ka is princips ir radikli nelokls, viam jdarbojas kaut k uzreiz vai pa visu pasauli. Jo paradoksus tau var radt viena otrai patvagi tlas lietas, kuras tagad nonkuas neataut kontakt hronooperciju rezultt.

Patvagas, jo vismaz visprgais priekstats par laika ceojumiem paus ierobeojumus neparedz, laika ceojumi ir vispr. Un, pat ja nebtu, - kas trauc fantazt tlk un ierobeojumus prvart?)

1.5

da vai ldzga principa darbba uzskatmi attlota Franca Fmana stst bonis (Franz Fhmann. Die Ohnmacht, 1976, Франц Фюман. Обморок, 1989).

Humoristisk gar un bez laika ceojuma, bet ar pareojumu (kuram jpiepilds!) - Jozefa Ladas pasak Par slinko Honzu (izdota latviski Ladas Jautrajs pasaks). Mazliet savdk - Jevgeija Lukina miniatr Dziesma par Viedo

Oegu (Евгений Лукин. Песнь о Вещем Олеге, 2001).

Gan jau ir vl kur. Vismaz pareojumus un vismaz fantzijas literatr ms sastopam biei - un, iet, ar samr dados veidos. (Ja t, tad jauki, ir par ko

domt.)

1.6

Varbt zintniskaj fantastik pareojumam ldzgu lomu var splt laika ceotja/ novrotja iegti (uz vietas novroti) dati no nkotnes. Bet varbt vl kas?

1.6a

(Starp citu, pareojumi nereti mdz bt neskaidri. Ir aizdomas, ka to zinm veid - vai vairkos veidos - var attiecint ar uz nkotnes datiem. Dertu padomt.)

1.7

Protams, ka visu o lietu var apskatt dados mrogos un dada ranga

sistmm.

K izspiest maksimumu no dot individul laika ceojuma - vai no visas cilvces

laika ceojumu saimniecbas. Dotaj reiz - vai diahroniski un ilg vstures gait... Vai vl pie kdiem citiem uzdevuma nosacjumiem, kaut kur pa vidu. Vai (...)

Parasti gan apskata (protams...) tikai vienkrko variantu.

1.8

Novikova principa darbba var reizm izskatties diezgan jocgi.

(Vismaz t ir virkn ststu.)

Teiksim, ja js pagtn gribat noaut Hitleru tau tas radtu milzumu pretrunu ar to tlko vstures gaitu, no kuras js pats nkat, tad...

Vai nu jums nodrebs roka, vai aujamais izrdsies bojts, vai js ar savm daranm iztraucs pri lidojoa vrna, vai js it k ne no , ne no t zaudsit samau, vai lode ies garm kaut kdu sti nesaprotamu iemeslu pc, vai...

Utt. utt., utt. - var iedomties visai dadas atauts trajektorijas, notikumu gaitas.

1.9

Ttad: js tur jau esat, un tur uz vietas it k btu atauts viss tas pats, kas parasti. Tau pdjais virknes notikums ir paradoksls, un tpc...

1.10

Tpc Novikova princips laikam sk kaut k aizstvties, sistma (princip - viss sistmiskums ar t dadajiem lmeiem, rangiem, mrogiem) sk realizt kdu citu notikumu gaitu no in situcij lielajai virssistmai (tas ir, Visumam ar jsu piedalanos?) joprojm atautajm.

Ldz ar to jsu iejaukans ir izsaukusi fizikli atautu, bet varbt diezgan nedabisku, neparastu notikumu gaitu.

Kda parasti nemdz rasties no t, ka tiek tmts uz Hitleru.

1.11

(Taisnbas labad gan jpiebilst, ka ar bez visiem laika ceojumiem tmana uz Hitleru var izsaukt daudz neparastkas reakcijas nek tmana uz mitu.)

2.1

Bet eit t rodas tpc, ka js esat laika ceotjs, - ttad sakar ar nkotni.

2.2

Acmredzot, no citas nkotnes viedoka viss vartu bt ar savdk - tau mums te

ir vienlnijas laika modelis.

2.3

Un, starp citu, kas btu, ja jsu viet btu cilvks no pagtnes?

Js esat pagtn un notlm redzat, ka uz Hitleru grib aut cilvks no vl tlkas

pagtnes.

Tda situcija tau nav aizliegta, vai ne?

Vai laika ceotjam no pagtnes ir saistoa t nkotne, no kuras nkat js?

Vai via veicamaj akcij kaut kas mains no t, ka ar js esat tur?

2.4

Vl var jautt, kdi tad resursi ir sistmas - Visuma? - rcb, lai realiztu kaut ko eksotisku, kdu neparastu notikumu gaitu.

Un varbt s iespjas ir atkargas ar no stvoka aurk apvid - piemram, cik daudz vrnu dzvo ais viets.

(Varbt laika ceotjs pat var mint to iepriek izptt?}

2.5

Un vispr, k ts izmaias tiek panktas? Piemram, kas tiek darts ar vrnu, lai t maintu marrutu.

Clonba k tda tau joprojm ir spk.

Bet kvantu korelcijas parastaj makrofizikas pasaul - joprojm n...

2.6

J, un kur tiei moment (vai momentos) sksies sistmas atbilde? Kur moment ataut darbba ir prtapusi par neatauto?

2.7

T vai citdi, bet Novikova princips rds pagrti savienojams ar gribas brvbu, ar darbbas izvles iespjm (bet fizika tur uz vietas tau ir t pati, kas mums parasti).

2.8

K ar ar to, ka tri fiziklam (ttad parupji visprgam) principam te btu jsacenas ar saretm niansm un kombincijm plnos, smadzens (ttad

augstk matrijas organizcijas lmen).

2.9

Piemram (tas vl ir vienkrs variants), vai js ausiet, vai n, to js varat izlemt pdj moment.

Tas, iet, samazina (varbt stipri) sistmas iespjas jums atbildt - jo ldz tam tau viss notiek atautajs robes, un atbildt nav iemesla.

Ldz ar to tas viss izskats diezgan aubgi.

2.9a

(Gan nezinu, k ir, ja princips nav tikai fizikls.

Bet - k tas vispr ir, kds tad?)

2.10

Ja vien pats princips nelieto ko ldzgu laika manai.

(Pareizk, ja to nelieto sistma, kuru js esat skris. Pasaul jau nepastv principi k tdi.)

Td gadjum sistmas iespjas jums atbildt ir lielkas.

Un tas iet samr reli - ja jau laika mana ir jums, tad iespjas darbbm laik

pastv pa pasaul.

2.10a

(Starp citu, ms nemaz nezinm, cik lielu vai cik mazu dau no darbbm/proce-siem laik sastda tiei cilvku veiktie ceojumi.)

2.11

Notikumu gaitas izmaias, lai novrstu neatauto, acmredzot var bt, atkarb no apstkiem, dados mrogos un dada ranga (lmea) sistms.

Un varbt js pat izmets atpaka jsu laik, nezinu.

2.12

Vai pat t: pa opercijas skum jsu laika mana nemaz nestarts - vismaz gadjum, ja visi startam sekojoie notikumu varianti novestu pie neataut.

2.13

Vai principa ietekme pie gadjuma var sniegties vl tlk, uz procesiem jau tri

jsu laik? Piemram, traucjot nepareiza laika ceojuma organizanu,

gatavoanu?

Vai pat vl btiski tlk?

2.13a

(Un vai princips darbojas tri viennozmgi, vai, teiksim, kaut k caur varbtbm?)

2.14

...aubgums tomr paliek ir tad.

Pasaule - un tpat jsu iespju kopums - te atkal tiek skatts k noslgta sistma, nevis k atvrta.

Un tas nav sti reli. Vismaz ne visprg gadjum.

2.15

Laika ceojums pc Novikova principa mina samierint pretjas tendences,

pretrunu.

Bet pie k tas galu gal noveds? Pie strupcea? Pie kda vrga kompromisa (varam ad un tad, gandrz nekad, o un to, gandrz neko, - un punkts, tlk nav ko domt)?

Vai pie kdm jaunm idejm?

2.16

Ko var dot s pretrunas kpinana, saasinana, maksimla attstana?

3.1

Ak j, vl viena lieta. Princips aizliedz paradoksu. Bet kpc tas ir jaizliedz? Laikam tpc, ka skaits, Visums nav spjgs savietot abas konkurjos closakarbu virknes.

3.2

Varbt tad uz to spjga ir kda lielka sistma, teiksim, Multiverss?

Ja kda sistma, teiksim, ministrija, ir smagi nespjga veikt kdu darbu, t varbt tiks reorganizta. Ar ko Visums atiras?

Ar to, ka tas ir viss?

Bet vai ir?

Attiecb uz ko ir?

3.3

Citiem vrdiem, ir nopietnas aizdomas, ka par bailm no hronoklasmiem atbild

nevis daba, bet gan msu priekstati un domanas paradumi. Msu pasaules aina, kur viss ir viennozmgi dzelaini saskrvts noslgt sistm - un liekas vietas vispr nepastv (kaut prmaias tomr pastv).

3.4

Tau pasaule ir atvrta sistma, bet viennozmg clonba pa dab burtisk

veid nemaz neeksist, tikai msu idealizcijs...

(Visvairk laikam defincijs, kuras viennozmbai ar ir domtas.)

Cik adekvti ms vispr sprieam par hronoklasmiem u.tml. lietm?

4.1

Ja princips lieto laika manu - tad, starp citu, var bt diezgan interesanta ideja.

Tdi k kompensjoie laika ceojumi/hronoopercijas.

4.2

Un varbt tad - tas vismaz nav jocgk nek jau esoie ststi par dot principa darbbu - spontni, pai no sevis, radsies agrk nebijui laika ceojumi, lai kompenstu nepareizos efektus?

(Vai notiks vl citas hronoopercijas, varbt nezinma tipa.)

4.3

Kda btu dzve pasaul, kur js - vai, teiksim, kdu priekmetu - var

kompenscijas nolkos ievirzt vai pki ieraut laika ceojum?

(J, tpc, ka tur kaut kur tlum kds ir ietriecies paradoks.)

...Un varbt tdu efektu var kaut k ar izmantot?

4.4

Un varbt bs zintne par mijiedarbbm un likumsakarbm laika ceojumu/hronooperciju sistms.

4.5

Bet ja nu is process ir bezgalgs - kompenscija nekad netiek pabeigta, bet turpins arvien par jaunu, dodot, tai skait, arvien jaunus liekos laika ceojumus?

4.6

Laika ceojumi gan nav vieng iespjam kompensjo darbba.

Bet, t vai citdi, izmaias, ko izprovocjis jsu nepareizais laika ceojums, acmredzot var pardties visai dads laiktelpas kontinuuma viets.

4.7

Te atkal var bt visdi sieti.

Piemram, par dienestu, kur pc neparastm (kd zi?) prmaim pasaul

(tagadn vai vstur) diagnostic nepareizus laika ceojumus. Un apsaimnieko

to tlks sekas - vai cns ar tm.

(Variants. Neparasts izmaias pirmie atrod astronomi - uz Marsa. Un tagad

diagnostiem varbt ir steidzgi jsta kosmosa kuis, lai ts pttu tuvk.)

4.8

Vai dienesta un laika patruas (kura cenas vispr novrst nesankciontas iejaukans laik) intereses reizm nekonflikt?

Ko dart laika patruai ja neatautu ceojumu kompensjos laiktelpas izmaias (vai citas t sekas) izrdjus ekonomiski oti izdevgas?

4.9

Un vl var bt interesanti jautjumi.

Piemram, vai laiktelpas kontinuum viss ir dzelaini viennozmgi (manuprt, stipri idealizts priekstats), vai ar tas var bt diezgan elastgs.

Un elastba var ar mainties. Vai tikt mainta.

5.1

Atgrieoties pie pamattmas.

Ttad... Ja ir vlans, varam pieemt, ka ir laika ceojumi un ir Novikova

princips un skt rint un taist dadus sietus.

Nereti tau ir liels jautjums, kuros konkrtos gadjumos tas bs, kuros nebs prkpts!

Laika ceojums te bs iespjams nevis automtiski, bet gan lauoties caur veselu

gzmu nosacjumu!

5.2

Piemram, ja pc ceojuma beigm (un pirms t skuma) nkamais laika ceotjs Petronils oreiz piedzims nevis pirmdien, bet tredien, tad vi droi vien piedzims drusku savdks. Teiksim, viam bs daas drusku citdas nuklenskbes.

Jautjums, vai konkrti atirba ietekms ar ko tlk un ko tiei. Visas

izmaias nav viendi svargas!

5.3

Atirbas das nuklenskbs, visticamk, nekdi neietekms Petronila iekjo

pasauli un via darbus - ts, var teikt, izdziss pa ceam, pateicoties

emerdentismam (augjo lmeu neatkarbai, ar retiem izmumiem, no

konkrtiem procesiem zemk, eit - molekulr lmen)...

Un zinmas kompenscijas iespjas pastv, starp citu, jau paa entisk aparta ietvaros.

5.4

Tau, ja Petronils piedzims par meiteni, izmaias bs krietni lielkas (meitenes

audzina savdk) un ar kritisku izmaiu varbtba lielka.

(Kritisku dotajai notikumu gaitai, kuru ms te aizstvam.)

5.5

Lai gan tomr tikai varbtba. Nav izslgts, ka PetronilA aizbrauc tai pa laika ceojum un rkojas tur (pietiekam mr) ldzgi. Un ar nekdi citi jaunie biogrfijas notikumi nav paldzjui rasties nekam kritiski citdkam.

(Kritiski - attiecb uz doto closakarbu virkni.)

Un tad paradokss tomr nerodas, un ldz ar to Novikova princips netrauc, laika ceojums notiek.

5.6

Bet tad iznk, ka tas dotais laika ceojums var bt (vismaz reizm) zinm mr varijams!

5.7

Var sankt kra pasaules aina, kur laika ceojumu praksi pavada interesanta analze. Kad tad ceojums bs iespjams, bet kad n?

Un kdas t varicijas ir iespjamas?

Inenierij kaut ko ldzgu, iet, sauc par pielaidm?

5.8

(Vai var rint nevis konkrtos notikumos, bet gan diapazonos, spektros?)

5.9

(Un nu mums ir pasaule ar drusku neviennozmgu pagtni. Daudziem procesiem

ir zinma lufte, tie var varities, un tie to ar dara, vismaz reizm. Vismaz ar

laika ceotju paldzbu, bet varbt ne tikai.)

5.10

Tiesa, ja autors o analzi nekdi nelai darb sav attlojum (bet tagad tai ir it k zintnisks pamats - jo Novikovs tau ir fiziis) tad...

Tad bs vienkri tas pats, kas jau tkstoreiz bijis.

Principilas bailes no hronoklasmiem, bet dotais ceojums tomr nez kpc

izdodas. Hronofantastika ir pilna tiei ar diem ststiem. Neatlaidgi ststa, ka

neko maint nedrkst, - bet oreiz iznca.

NEsaproti, k gribi!

5.11

Jga no fantastikas par Novikova tipa laika ceojumiem laikam visvairk btu

tad, ja izdotos iegt kdas jaunas interesantas idejas.

5.12

P.S.

Petronila/s piemr es piegju tomr prk kokaini. Man sanca, ka via/s rcba laika ceojuma gait bija kaut k prk tiei atkarga no t, puisis vai meitene, un tamldzgi. Zemko lmeu determincija.

Parasti jau t nenotiek. Rcbu var ietekmt dadi apstki, prstrdti (labk vai sliktk) subjekta gargaj pasaul. Individuls patnbas to nosaka prsvar nevis pa tieo, bet caur kultru.

Un t ir (princip) pieejama katram! T ka dabisks individuls patnbas u.tml. apstki var pat nenostrdt.

Var teikt, ka indivds cloniski prstv uzreiz visu cilvci.

Augstkie determincijas lmei! Gara brvba!

5.13

(Bet tad varbt ikviens un vai ikvien brd var radt paradoksu?)

6.1

Intuitvi, bez pierdjuma, man liekas, ka Novikova principa atautu ceojumu stenb bs rkrtgi maz, ja vispr bs.

6.2

Tau tad var pieemt, ka sava retuma d laika ceojumi ir pai vrtgi.

Un vl jo asks ir jautjums: k no tik minimlm iespjm iegt maksimlo atauto rezulttu?

6.3

Bet tdas zinanas, tdas idejas var nodert ar visprg gadjum, pat bez Novikova principa.

6.4

(Starp citu. Vai dadiem Visumiem ar dadiem fizikas likumu komplektiem

u.c. resursiem var bt atirga rezistence pret pareojumiem... tas ir, es

gribju teikt, pret paradoksiem... tas ir, nu vispr pret visu ko aj sakar?)

7.1

Bet, manuprt, svargi ir, ka lieta var bt oti mainga: iet, vienmr var notikt

kaut kas jauns, kas Novikova principa atauto rcbu prvr neatautaj.

Un gan jau ka ar otrdi!

7.2

Un gan jau ka pai laika ceotji (vai citi operatori) var piespert klt tdas lietas.

Varbt ka t ir vesela zintne.

Tai skait ar saviem eksperimentiem.

7.3

Vai is piemums ir pretrun ar pau Novikova principu?

Stingri emot, pagaidm nezinu.

Bet...

Dai jautjumi.

8.1

Ms veicam vienu atautu laika ceojumu ar atautm izmaim pagtn - un viss ir jau noticis.

Bet ja ir divi neatkargi laika ceojumi?

Start divas sav starp nesaisttas laika manas, fini katra sav galapunkt (tie var bt dados laikos) un sk tur kaut ko maint...

8.2

Un ja katrs no tiem atauts, bet kop tie dod kdu neatautu izmaiu?

8.3

Vai daudzi ceojumi?

Visas laika ceojumu vstures mrog?

Un ja to skaits nav galgs, nav ierobeots?

8.4

Varbt neatautbas faktori uzkrjas pakpeniski - un ms nonkam, teiksim,

td situcij, kad kritisk robea var bt prkpta kuru katru brdi - bet var ar

nebt vl labu laiku?

9.1

Vai daa no laika ceojumiem, kuri devui potencilos neatautbas faktorus, jau ir fiksti k notikui, un tos maint vairs nevar?

(Pat ar laika ceoanas paldzbu?)

Tik tiem, pie vides faktoriem, kas noteiks, vai dotajam laika ceojumam bs vai nebs paradokss, tau pieder ar citi laika ceojumi un attiecgs izmaias

vstur.

9.2

Tau es nezinu, k tas btu nevis dot uzdevuma ietvaros, bet gan realitt. Kpc visu prjo var maint, bet vienu dau no laika ceojumiem n?

9.3

Ko tad nozm, ka vieni LAIKA ceojumi ir notikui, bet par citiem vl ir jautjums?

9.4

Varbt tas ir atkargs no atskaites sistmas?

9.5

Bet tad varbt ar pats Novikova princips ir spk nevis vispr, bet gan atkarb no atskaites sistmas?

10.1

Vai varbt paliks (neskarts) tas ceojums, kur noticis agrk, - un tad tas visiem

nkoajiem ceojumiem bs k jau iepriek dots, fiksts nosacjums?

10.2

Bet - vai vienmr tds agrk bs?

Teksim, ceojums A start vlk nek B, bet fini agrk un ttad veic agrkas

izmaias vstur? (A. no 22. uz 19.gs., B. no 21. uz 20.gs.) Kur no tiem ir agrk?

10.3

Startt un finit tau var visvisdadkajos laikos...

Vismaz pati laika ceojumu ideja to neaizliedz, bet gan drzk paredz.

10.4

Pagtnes nkotnes attiecbas laika ceojumos ir zinm mr neviennozmgas. Vai Novikova principa gadjum tam nebs nekdu seku?

10.5

Novikova princips drzk domts, lai regultu ceojumus pagtn. Bet pietiek

notikt vienam laika ceojumam no nkotnes, lai nkotne paliktu ar par pagtni...

Vismaz kaut kd mr (lai gan ne pilnb)...

11.1

Novikova princips neatauj paradoksu konkrtaj situcij (t vismaz to vienmr

ce priek). Bet k ar laika ceojumu, kur maina pau situciju?

Un tdjdi varbt padara to no paradokslas par neparadokslu - vai otrdi?

11.2

(Piezme. Varbt laika ceojumus/izmaias laik t ar vajag apskatt - ne vispr, tas ir faktiski kd viendabg vid, bet gan hierarhisko sistmu telp?)

12.1

Vl, uz labu laimi.

Kas bs, ja dotais ceojums no 22. uz 19. gadsimtu rada (radtu) sekas, kuras ks kritiskas, bet pc miljons vai miljards gadiem?

12.2

Vai ks kritiskas tad, taisni taj acumirkl, kad notiek laika manas starts... un

vl plus-mnus viena sekunde, kas var mainties ar nejaui?

Un varbt pa starpu ir iespjams o sekundi labot (bet varbt n)?

12.3

Vispr - varbt seku ne/kritiskums var bt atkargs no vl kdm darbbm, kuras

notiek tepat, bez ceoanas laik?

12.4

Tiem, kpc vajag domt, ka bez dot laika ceojuma nekdu citu izmaiu

pasaul nav? Relaj dzv tau t nebs - un da idealizcija ir aubga!

Vientua, izolta laika ceojuma apskats (laika ceojums tukum), visticamk, nemaz nav spjgs dot atbildi uz virkni svargu jautjumu.

13.1

Un dadie - visdadkie! - laika ceojumi acmredzot var bt saskaoti, var bt neatkargi, var kaut k pa vidu. Vai ar mainmu saskaotbu...

13.2

...Un vl var bt daudzpieturu ceojumi - nevis AB, bet, teiksim, ABDFDFGH...S.

Bet varbt pat drzk tmeka vai vl kd, nevis vienkri lnijas veid. Daa no

tiem droi vien bs atauti.

13.3

Tlk, ja nu ir iespjami otrs krtas, tas ir, pakorijoi, laika ceojumi?

Nez kpc o variantu, iet, neviens un nekur neapskata.

13.4

Vai var bt sackste starp maingu laika ceojumu un Novikova principu?

14.1

Kas var izrdties vl svargk...

K man iet, nav teikts, ka Novikova princips realizjas moment.

14.2

Ttad ar - ka vstures izmaia/laika ceojums uzreiz IR vai NAV.

Lai gan t laikam visbiek dom, iet, to pat sti neapzinoties.

14.3

Iespjams, ka liel closakarbu sistma mins kompensties teiksim, piesaucot, drobas pc, vl otru vrnu, kura traucs aut, -

un ka:

1) tas prass laiku;

2) t bs atvrta sistma, varbt pat ar daudzm konkurjom closakarbu

dm,

3) bet jo vairk, ja tur iejauksies vl kds jauns laika ceojums.

14.4

Tas ir... Gan pats paradokss, gan ca pret to stenb droi vien bs procesi, kuri

prasa laiku.

Un kas tikai viss nevar notikt procesa gait...

14.5

Vai pasaul ir redzti daudzi relie notikumi un daudzas iedarbbas, kuras nebtu procesi?

14.6

Starp citu, kas notiek, ja jauni laika ceojumi nk trk nek sistmas (Visuma?) iespjas tos kompenst?

14.7

Piemram, vai neizveidojas hronisks ldz galam neatrisints stvoklis?

K dzvo td pasaul?

15.1

Mani prspriedumi bija aptuveni, bez preczas shmas.

Un tomr, iet, kaut kas td gar var bt. Clonbas defincijas ir vienkras,

relie closakari mdz bt sareti.

15.2

Es skeptiski raugos uz pasauli ar bezgalgi cietiem objektiem (un laiktelpas punktiem) un bezgalgi dzelainm closakarbm ttad uz savos pamatos

nesistmisku pasauli.

Ts ir idealizcijas, kuras labi der defincijm un ptniecbas agrnajiem posmiem,

bet slikti der tuvk skattai realittei un attsttai ptniecbai (un jo vairk - paai attstbai)!

15.3

Un diez vai ir vrts priekstatus, kuri raduies, apskatot vienu atseviu gadjumu (teiksim, vienu laika ceojumu un vienu closakarbu di), tlk lietot pilngi nemaint veid, skatot plakas sistmas.

Teiksim, kds notikumu tmeklis tau ir paai realittei tuvka ideja (modelis) nek atsevia notikumu de (virkne)!

Agrnie, vienkrie un viennozmgie, priekstati pc paas lietas btbas nav spjgi atrisint visus vlko stadiju uzdevumus!

15.4

Un, minot pa tieo piemrot vienkrotos priekstatus saretiem gadjumiem, var rasties visdas himras, dadi iluzori priekstati.

Zintnes vstur ad un tad ir bijui lieki jdzieni, kuri valdja ilgu laiku, traucja attstties, bet pc tam tomr tika atmesti.

Piemram, ters fizik.

(Nejaukt ar vakuumu, tie stipri atiras.)

15.5

Bet, no otras puses, man pietrkst spka, lai izanaliztu visus variantus un visas

pretrunas kaut vai tam paam Novikova principam.

Td es nevaru uzskatt, ka mana patiesba (viss var mainties, neatautais var kt par atauto) ir pierdta, - bet tikai, ka t ir pieaujama.

Pie tam pagaidm ne fizik (kur gan vl ir vaki pat ar paiem laika ceojumiem), bet fantastik.

15.6

No pavisam otras puses (t man liek domt, pagaidm gan fragmentri uztverts,

metodoloijas idejas)...

Varbt ar fizik produktvk bs nevis pai censties pa tieo un detalizti

apgzt vai maint Novikova modeli (un visu dzelains pasaules ainu, uz kuras

pamata tas, iet, ir bvts) - bet gan jau no paa skuma attstt labku, sistmu pasaulei atbilstoku alternatvu?

15.7

Es eit abstrahjos no t, ka pats Novikova princips drzk ir nevis sti fizik, bet uz ts robeas jo laika ceojumi tau mums vl pagaidm nav pazstami...

16.1

Bet, ja mans piemums (ka Novikova principa ne/atautais var mainties) ir patiess, tad...

Tad nevaram izslgt - tai skait - variantus ar ilgstou prkombinanos - bet jo sevii, ja laika ceojumi ir vairki un nk vl klt.

Un varbt var iznkt, ka neatautais laika ceojums atkal kst atauts.

(Vai pat ka laika ceojums var bt ne/atauts, ne/iespjams tikai attiecb pret noteiktu a t s k a i t e s s i s t m u ?)

16.2

Un tad nav izslgts, ka pki pards laika ceojums, kura ldz tam nebija!

Un tad laika operatoru (un ststu autoru) veicams analzes var kt vl interesantkas.

Jo bs varbt jrins ar ar skotnji nesekmgajiem, virtulajiem laika

ceojumiem, kuri var pki izlkt, iznirt, kstot aktuli!

16.3

Neesmu o lietu izdomjis ldz galam - tau, prejot no atseviu objektu

pasaules uz sistmu pasaules apskatu, tik prsteidzoi efekti diez vai ir retums!

16.4

Ja laika ceojumu rezultt var mainties vstures fakti (tai vai cit mr) tad

kpc lai pai laika ceojumi btu izmums, vai ne? Tie tau ar notiek vstur.

16.5

Tlk. K dzvojam pasaul, kur laika ceojumi te pards, te pazd?

(Ttad laika ceojumu depozts?)

Vai kur katra ceojuma ne/eksistana ir atkarga no atskaites sistmas?

16.6

Un ttad dads situcijs (dadm situcijm) var bt dads cilvces vstur

notikuo laika ceojumu komplekts?

Neviennozmga vsture un pasaules aina?

16.7

(Lai gan ar to lieta vl nebeidzas. Paas situcijas tau nav stingri atsevias k Dmokrita atomi, bet gan ir sistm - dzv un vstur.)

16.8

...Nu tad vsture/vstures aina, atkarga no atskaites sistmas.

Un t vai cita lieta var vien atskaites sistm bt, cit nebt.

16.9

Atirb no Evereta modea, te:

1) nav striktu robeu starp atsevim pasaulm;

2) laika ceojumi/hronoopercijas var splt btisku lomu pasaules uzbv.

16.10

Vispr jau nezinu. Diez k neorientjos ajos jautjumos.

Vai citi piemram, fizii orientjas? Vai visos?

Bet varbt dau jautjumu vii vienkri neuzdod?

17.1

Domju, ka (neatkargi no Novikova principa) pelna uzmanbu (eit drzk nejaui uzpeldjus) ideja par laika ceojumiem/hronoopercijm, kuras te ir, te nav (vai

ar pastv/nepastv atkarb no kdas atskaites sistmas).

Un ja nu stenb taisni t bs norma?

Neteiksim, ka fantastikai tda lieta ir svea, tau nav ar mants, ka t ldz im

btu skaidri formulta.

17.2

Parasti jau mdz apskatt vien atseviu laika ceojumu, kur gan var maint vsturi, bet pats iet pilngi noteikts un nemaings.

(Labkaj gadjum - kur mains galji vienkri: rodas vai tiek atcelts vienu viengu reizi - un viens pret vienu, vienmr uzreiz vis pilnb, bez kdm

varicijm.)

Atkal - nolpt mans ap vienu atseviu piemru, atseviu gadjumu - kura tik daudz ko neauj zint un saprast!

17.3

Varbt cilvkiem ir par daudz stipra krtbas izjta - kamr nav atrisintas visas pretrunas, nepilnbas un aubas patlaban dotajos priekstatos, tikmr nemaz nedom tlk?

Uzskata, ka nav tiesbu.

Bet jaunrad tas diez cik labi nestrd.

Un ja nu ts lietas ir atrisinmas, tikai domjot tlk?

Domanas vstur t ir bijis biei.

17.4

...Tlk. Kda var bt attstba, kur aizejoais neaiziet pilngi un galgi, kur jebkas var bt atkal izsaucams no pagtnes, aktualizjams?

17.5

Un vl. T k atsevii objekti, procesi un laiktelpas punkti atiras pc sava

ietekmguma vstur (ne tikai cilvku sabiedrbas vstur) - tad ataujiet vlreiz apaubt veco telpas, laika un laiktelpas attlojumu gludas un vienmrgas punktu kopas veid! Noteikti ir vajadzgi vl citi attlojumi.

18.1

Vl ir jautjums, k Novikova principa radtos efektus var IZMANTOT.

Tai skait - izteikti jocgs kombincijas, kuras bez t diez vai btu stenojus.

(Tas ir tls, nelokls iedarbbas telplaik?)

Te vartu bt ar kdi aktvi eksperimenti. Un atkal - plaa (princip) analze.

18.2

Varbt laika ceojumus visbiek mins taisni td, lai dabtu kdus labus

jocgos efektus?

Kaut vai lai saorganiztu vrnas kuras citdi nemaz t neaujas.

18.3

Un vl jo vairk td veid lietos laika eksperimentus laboratorijs. Piemram, ar

galda laika manm (vai poligona laika manm).

18.4

Vl. Ja msu guvumi no laika ceoanas var mainties tad varbt bs tds uzdevumu tips: kdas opercijas mums tagad veikt ar laika ceojumu kopumu, lai iegtu to, ko mums tagad vajag (bet nkoaj reiz varbt jau ko citu)?

Saimniecba ar nomainmiem, varijamiem laika ceojumiem?

18.5

...Ttad: k maint laika ceojumu vsturi?

Vai to var dart ar bez ceoanas pa laika ceojumu vstur?

K ms vispr apsaimniekosim laika ceojumu vsturi?

18.6

Acmredzot dm izmaim un dai saimniecbai bs/izveidosies kaut kds savs laiks. Kur diezin vai bs liners un vienkrs... un pat nemaings (teiksim, pc struktras).

19.1

...Bez tam visas, visas s lietas - Novikova principa gadjum vl vairk nek parasti hronofantastik - acmredzot ir viegli pavrst humoristisk gar.

Tas ir lieks pluss (fantastikai).

19.2

Mnuss ir - acmredzot k parasti uzdevumos maksimums no minimuma - ka

pati ideja nav diez ko progresva (atirb, teiksim, no Evereta idejas un vispr no jaunm laika formm).

19.3

Bet ko progresvu varbt dabs, ja izdoms, k tad izspiest, pankt to maksimumu.

Un vispr, kad radsies jaunas idejas - kaut vai par to pau laika ceojumu kopumu vadanu...

19.4

Vispr jau zinmas iespjas progresam var dot pati pretruna.

Tas ir, atirgu nosacjumu un tmu, dadu sistmu iesaistana spl.

(Kontakts tam, kas agrk bija noirts. Vai pat sintze.)

20.1

Viens galjs variants fantastikai uz Novikova principa bzes. Princips ir visvarens... nu labi, milzgi varens, tas var vajadzbas gadjum uzradt vrnu no nek... nu labi, teiksim, no vakuuma.

(No kda? - vai vakuuma, kur sastv no virtulm vrnm?)

Aizstvot ierasto clonbu, tas var pats prkpt clonbu uz nebdu...

ds variants rada neuzticbu. Un tomr - ko no t vartu izspiest fantastik?

20.2

Vl viena Novikova principa modifikcija, kas vartu bt fantastik:

nevis vispr ir aizliegts prkpt o principu (tdi laika ceojumi miergi var bt,

kaut ar visiem paradoksiem) - bet gan tiei mums un tiei dotaj gadjum

kaut kdu iemeslu pc to vajag ievrot.

Piemram, hronoklasmi mums kaut kdu iemeslu d nvgi riebjas, un ms

nekd gadjum negribam tos pieaut... varbt ka mums ir tds g e i s s - k senajiem eltiem...

20.3

Bet tad jau pie viena var saldzint: ar ko nepretrungie ceojumi ir labki par

citiem un ar ko n. Kdiem mriem un kuri der labk.

Atkal viens iemesls padart pasaules ainu interesantku un varbt sietus ar.

21.1

Joprojm domjat, ka Novikova principa saturs ir tikai ataut vai neataut vienu

vai otru atseviu laika ceojumu/darbbu pagtn, un tas ar viss?

Tad jau tikpat labi var domt, ka enerijas jdzienam nav nekda sakara ar energosistmm!

Vai, teiksim, ar bioloisks evolcijas procesiem.

21.2

Jocgi btu iedomties pasauli, kur pastvtu viens pats laika ceojums.

(Lai gan fantastik ar to var apsplt.)

Vai kur viss veido sistmas, tikai laika ceojumi - nekad, nemaz un nekdi?

(Tas ir grtk, pat fantastik. Ceojumiem btu jpiedv kda sistmofobija, kuru laikam btu oti grti pamatot.

Pagaidm o problmu risina, par to nedomjot.)

22.1

Bet kdus principus ms vl varam iedomties?

Jo pai - tdus, kuri dotu interesantus efektus?

Kdi laika ceojumus reguljoi principi - un kdi interesanti ar tiem saistti efekti - jau ir bijui fantastik?

Gan jau, tai skait, var atrast vl kdus iespjamos auros koridorus, ne vien Einteina un Novikova.

22.2

Nu kaut vai mug veid.

Princips (kpc tiei tds, nezinu):

vislabk ceot laik var mui; jo gudrks, jo ceot ir grtk.

Kdas te var bt pretrunas, kdas problmas un iespjamie risinjumi, kdi sieti?

Piemram, kas notiek, ja vsturi visbiek maina mui, jo viiem tas ir vieglk?

22.3

Variants: dada tipa mui der dada tipa ceojumiem.

Un tpc - starp citu - var bt iepriekji ptjumi, lai atrastu optimlo mui, kur der gan paai ceoanai, gan citiem uzdevumiem laik.

22.4

(T sauktie apaie mui jau drzk ir retums, visbiek cilvki vienu tipu intelektulos uzdevumus risina labk, citus sliktk. Un, protams, gudrs muis ir

pilngi iespjama lieta.)

22.5

Vl dai piemri limitiem.

(1)

Ierobeota uzemt spja, drzmans ceojuma galapunkt?

(Un - jo vairk kda vieta ir vajadzga/populra...)

(2)

Vienkri maz enerijas, bet no t ir atkargs (...)

Tdas lietas fantastik ir bijuas, pat diezgan daudz.

(3a)

Laiks ir prk sarets, iznk strdt tuvinjumos, no k cie kvalitte - ceojumiem vai vstures mainanai, vai (...)

(3b)

Tai skait informcijas droai vstures mainanai nekad nepietiek (k strdt tdos apstkos?).

(3c)

Vsture mdz mainties prk nepreczi (pat ja mums informcijas ir daudz un ja

viss ir veikts perfekti). Varbt ir kdi nenoteiktbas principi un papildinmbas

principi, ldzgi k kvantu fizik.

(4)

Ir iespjas opert ar paradoksiem bet ierobeotas. Piemram, attsttkiem paradoksiem ir jrada attsttki ldzeki, k tos apgt.

Un nereti viena paradoksa risinana izsauc citu paradoksu.

Vispr, t viet, lai runtu par laika paradoksu vispr, var skatt d a d u s (tai skait pat pilngi izdomtus) paradoksus, dadas to savstarpjs attiecbas un iespjas opert ar tiem.

Un - dzve ar daudz paradoksiem vl nav nekas slikts, t var nozmt ar daudz iespju attstbai.

(5)

Tai skait socili noteikti limiti: ir jstrd t, lai nepamana savairojus laika patruas, kuras maniakli baids no paradoksiem.

(6a)

Visuma stabilittes (homeostzes) spku pretdarbba, k Strugacku Miljards gados pirms pasaules gala (Аркадий и Борис Стругацкие За миллиард лет до

конца света).

eit pretdarbba laika ceojumiem un citm hronoopercijm. Vai kda noteikta veida darbbm vstur (piemram, pam progresvkajm).

(6b)

Variants: vairkas homeostzes, kuras cns katra par savu.

(...

...

...)

22.5

Pasaule, kur katr sektor ir savdki aizliegumi/ierobeojumi laika ceojumiem

(vai to kombincijas).

Ko dart tlk?

23.

Dieml nodaa sanca diezgan haotiska.

24. PASTKASTT ATRASTA LAPIA

(Divi varianti - skais un garkais)

Uzmanbu!

Visiem, kuri mcs vai ir mcjuies burvju skols un akadmijs!

1.

Vai Jums tika lasts specilais kurss, k apiet pareojumus?

2.

Ko zin Jsu pasniedzji par iespjm, k apiet un/vai izmantot hronoklasmus?

3.

Ja Jums ir tda pieredze, paststiet par pau riebgko pareojumu, kds ir bijis Jsu dzv, un k Js to apjjt!

4.

Vai Jums pie tam bez kaitjuma novranas bija vl kds profits/ieguvums?

Vai tds vl ir iespjams nkotn?

5.

Kdi pareojuma un visprjs situcijas (jeb pareojuma vides) parametri, kdas iezmes, pc Jsu domm, ir/mdz bt labvlgas, lai Js no t ko vinntu?

6.

Js vltos piedalties kds pareojumu izmantoanas sacksts vai festivlos?

7.

Ko Js zint par pamieniem, k piesaistt Jsu peas/veiksmes iespjas kdam no jau pastvoiem vai vl gaidmiem pareojumiem?

8.

Ko js domjat par tdas piesaistes nas pusm - piemram, pareojumu socilo inerci?

9.

Pc msu attstts koncepcijas, nereti pareojum vai ap to var koncentrt liel daudzum tdus resursus un iespjas, kdas pareojuma palaidjam pat nebija prt.

Vai, Jsuprt, ir iespjams izmantot du pareojumu k depo apslptas mantas (slpta resursa, vrtgu iespju) ieguldanai un glabanai?

(Piemram, ilgtspjgas iedzvoans nolk vai ar tpc, ka paam nav vietas, kur to visu sabzt.)

10.

Bet k reaktoru? Jaunu resursu radanai?

11.

Vai, Jsuprt, ir iespjams skaitliski novrtt prasmga burvja veikta pareojuma resursu ietilpbu?

Vai to pau var dart (un kdos gadjumos) ar zintnieka prognozi?

12.

Tas pats attiecb uz pareojumu un prognou radoo kapacitti.

13.

Vai, Jsuprt, ir iespjams un vai ir vlams izstrdt programmu pareojumu novrtanai naudas izteiksm?

Ja ir iespjams, tad kpc? Ja ir vlams, tad kam? Bet kas no t vartu zaudt?

14.

Kas, Jsuprt, nkotn bs noteicoais faktors pareojumu sfras attstb - maija vai ekonomika?

Vai vl kas cits (kriminalitte, politika, mlestba uz mkslu, izklaide, vienkri stulbums, cita atbilde - vajadzgo pasvtrot)?

15.

Vai esat interesjies par pareojumu vsturi un par tendencm to attstb?

16.

Vai esat minjis prognozt vai k citdi paredzt kdas lietas no pareojumu sfras?

17.

Ko var iegt, izmantojot reiz divus pareojumus un nevis vienu?

18.

Vai Js zint kdu, kur ir minjis izmantot bezgalgu skaitu pareojumu?

19.

Ko Js zint par gadjumiem, kad vien pareojum ir apslpti vl citi pareojumi?

20.

Ko Js zint par pareojumu paketm ar izvles iespjm?

21.

Ko Js zint par gadjumiem, kad viens pareojums ir prpareojis citu pareojumu?

22.

Kas Jums ir zinms par konfliktiem starp dadiem pareojumiem? Vai sav dzv esat minjis dus konfliktus izmantot? Vai vismaz esat redzjis, k to dara citi?

23.

Ko Js vispr zint par pareojumu savietojambu, pareojumu konfliktiem,

koopercijm vai vl citm attiecbm - un par to iespjamajiem iznkumiem?

24.

Tai skait - vai Js zint gadjumus, kad divi savstarpji izsldzoi pareojumi ir abi tomr piepildjuies?

Bet trs vai vairk?

Kpc tas, Jsuprt, varja notikt?

25.

Ko Js zint par pareojumu temporlajiem efektiem?

Piemram. Piepildans ne taj laik, kur paredzts (temporl novirze). Pareojumi, kuri piepilds oti lni - vai pat bezgalgi lni.

Pareojumi, kuri attiecas uz pagtni. Pareojumi, kuri attiecas uz laika ceojumiem. Pareojumu hronoklasmans.

Citi efekti.

26.

Ko js zint par pareojuma pareferenci, kad tas pareo ar kaut ko par sevi, tas

ir, par pau doto pareojumu?

Ko js zint par dadiem nelinerajiem efektiem no pareojumiem?

27.

Ko Js zint par aizvietoanas reakcijm, kad viena pareojuma viet piepilds cits pareojums? Vai vienkri kaut kas cits, kas izrdjies pietiekami stiprs, lai veiktu aizvietoanu?

28.

Vai Js vartu (un vai gribtu) pielgoties un pat gt pankumus apstkos, kad pareojumi btu vadoais izzias ldzeklis ikdienas dzv, zintn vai vl citur?

29.

Ja di apstki rastos, tad kdas, Jsuprt, btu metodes un pielietojumi

masveida sistemtiskam darbam ar pareojumiem zintn?

Bet visprgk darbam ar dada veida nkotnes zinanu?

30.

Kas Jums ir zinms par pareojumu darbbas patnbm par to izmantoanas un pareojumu jomas apganas iespjm sazarotaj/daudzpasauu realitt?

31.

Vai Jums biei ir gadjies uzrauties uz laikus nepamanta pareojuma?

32.

Vai Js lietojat pareojumu detektorus sav ikdienas maiskaj dzv?

Vai uzskatt, ka Jums tdi ir vai bs vajadzgi?

33.

Kpc, Jsuprt, personlais detektors ir labks (vai sliktks) par stacionru nacionlo tklu?

34.

Vai, pc Jsu domm, nodoku makstju naudu ir labk trt (vajadzgo pasvtrot):

a) stacionram pareojumu diagnostikas tklam;

b) personlo detektoru srijveida raoanai;

c) lai veicintu uzmjdarbbu individualiztu detektoru izgatavoanai pc pastjuma;

d) lai dibintu politisko remu, kur iedzvotjiem izdals detektorus piespiedu krt;

e) netrt nodoku makstju naudu, labk ir tikt gal katram individuli;

f) trt, lai mintu izskaust paus pareojumus;

g) lai izgudrotu tdu sistmu, ka pareojumi pai var cits citu izndt;

h) cita atbilde (ldzam to ierakstt ar druktiem burtiem, ja Jums ir tda iespja; atbild ir jbt vismaz trim burtiem)?

35.

Ko Js zint par iespju pareojumus uzlauzt? Vai paam ir gadjies uzlauzt kdu pareojumu? Vai esat redzjis, k to dara citi? Vai ticat, ka tda lieta vispr

pastv?

36.

Vai Jsu skol/akadmij (un Jsu st/pilst) mdz splt profetbolu (praviebumbu) vai citas komandu sples ar pareojumu izmantoanu?

(Domti k operatvie pareojumi sples gait, t rjie jeb fona pareojumi, kuri

eksist neatkargi no dots sples.)

Vai Jums patk s sples un kpc?

Vai esat kda profetbola kluba vai citas pravieu sporta organizcijas ldzjutjs?

37.

Ko js zint par profetisks organizcijas formm, kas ir augstkas par atseviu pareojumu, piemram, pareojumu tmekiem?

Vai js vltos ko tdu konstrut?

38.

Vai zint kdus pareojumus, kuri attiecas (vai varbt attiecas) uz pau doto lapiu?

39.

Vai Js gribtu (kltien vai attlinti) piedalties pareojumu ptanas un

attstanas darba grup, kuru organiz jauni un talantgi burvji un zintnieki?

Lai Jsu atbildes sasniegtu adrestu, uzsitiet trs knipjus gais un nolasiet bals kodu, kur bs pardjies Jsu acu priek pc pdj punkta pielikanas pdjai atbildei.

Jau iepriek maiski pateicamies!

Novlam Jums

LAIMGU BURANOS UN IZDEVGUS PAREOJUMUS!

lapia atrads man pastkastt (neatceros, pie durvm vai elektroniskaj). Pie manis t nonkusi, visticamk, aiz prpratuma, jo es neesmu mcjies burvju skol. Tikai matemtiskaj interntskol, bet tur tomr ir drusku cita specifika.

25. DINOZAURU MEDANA - UN PRMEDANA

1.1.

Parunsim par kaut ko jauku...

Piemram, par dinozauriem.

nodaa skum tapa k piezmes pie Normunda Grostia ststa Atvrtais laiks, kur vien epizod ir dinozauru medbas.

1.2

Ir paleontologi, kuri uzskata, ka tdas dinozauru izmiranas, k ms parasti domjam, vispr nav bijis.

Lieta tda, ka evolcijas gait pastvgi mdz izmirt vienas sugas un rasties citas, - un dinozauriem veco sugu izmirana, k raksta, visu laiku turas norml lmen. Neraa ir citur - arvien mazk jaunu dinozauru sugu rodas viet!

Kaut kas notiek ar dinozauru grupas evolcijas iespjm. Laikam jau nespj krtgi konkurt...

1.3

Vai ir vainga uz Zemes nokritus komta?

Ne visai. Galven atbilde jmekl pa evolcij, nevis rjos triecienos.

Skat. Kirils Eskovs (Jesjkovs) Prsteidzo paleontoloija - Кирилл Еськов. Удивительная палеонтология (История Земли и жизни на ней). 2008.

Tur piemints ar zintnei joprojm svargais metodoloiskais princips Okama skuveklis - orientties uz vienkrko izskaidrojumu, nekraujot virs vl liekus clous bez vajadzbas...

Un lieta tda, ka, dotaj jautjum fiziim un biologam var stipri atirties uzskati par to, kur skaidrojums tad bs vienkrkais!

Fiziim tas bs viens rjais trieciens.

Bet! Ir kritui vl lielki debess ermei - un bez pam sekm evolcijai.

Ttad galvenais tomr bs pati sistma un nevis tas trieciens no rpuses.

1.4

Slaven komta acmredzot dod vien priekpdjo triecienu jau t izmirstoai grupai - kura tagad vl jo mazk spj atjaunoties, acmredzot konkurenti gandrz visur aiziet priek.

Lai gan pdjie dinozauri pastv vl kdu brtiu (kdus simttkstous gadu) pc komtas.

1.5

Starp citu, ar sugu izmiranu msdiens daudz vairk ietekm nevis medbas vai cita veida tiea izncinana - bet gan dzves (un evolcijas) telpas samazinans. Dotaj gadjum - universl superkonkurenta, cilvka saimniecisks un tamldzgas darbbas rezultt.

1.6

Tau mezozoja plaku saimniecisko apganu laika operciju veicji acmredzot

nepraktiz.

1.7

Vismaz ststa (Atvrtais laiks) darbbas laik.

Lai ko tas ar nenozmtu

1.8

Lai gan ar izmedana nav glui neiespjama lieta.

Mamuti izmira, pc ledus laikmeta strauji mainoties klimatam un ttad dienu kartei. Tau tas nebija pirmais ledus un pcledus laikmets. Iepriekjs reizs mamuti tika gal ar pielgoanos, bet oreiz nepaspja. Acmredzot tpc, ka papildus triecienu deva jaunais supermednieks - cilvks. Ldzgs liktenis tolaik piemeklja diezgan daudzus lielkalibra zvrus.

1.9

Dinozauru laik cilvka vl nebija (kamr - saproti o vrdu, k gribi - vl nebija laika manu). Tau dinozauru izmiran, starp citiem faktoriem, iet, svarga loma bija tam, ka mazie zdtji beidzot iemcjs st dinozaurus. Tas ir, olas un mazuus, kurus lielajiem bija grti aizsargt, tpc ka vii bija prk lieli. Starp citu, ai ekoloiskaj ni minja iespraukties ar dai dinozaurii - bet netika...

2.1

Ttad - gribtos pamedt dinozaurus.

Bet darboans pagtn k parasti dom - var maint, tai skait nekontrolti, msu pau vsturi. Td dinozauru medbas ir, ja ne glui aizliegtas, tad vismaz stingri limittas. Izmirs vl par agru, ko tad?

Un t - vairk medt nedrkst, bet medt gribas!

Nu tad varbt...

2.2

Varbt nkamie viesi pagtn sks prmedt tos paus dinozaurus par jaunu?

Ja ir laika mana, tas tau ir iespjams!

Varbt var nostties pat tikai kdu milisekundi pirms iepriekj mednieka un...

2.3

Un, ja preczi organiz lietu, pat miljoniem mednieku (vai komandu) var pc krtas medt vienu un to pau dinozauru?

2.4

Tas gan mazliet skars pau mednieku laika lnijas (biogrfijas) - bet gan jau to var nokrtot - un pat pierast pie dm nelielm prmaim un neviennozmbas. T vartu pat kt par masveida ikdienu...

2.5

Jo vairk tad, ja katram indivdam via variantiu var pc vajadzbas ieslgt un izslgt (teiksim, izsldzot un atkal iesldzot via laika manu moment pirms ceojuma)...

Ldz ar to msu dzv ienktu praktiska operana ar parallajm realittm (pagaidm vl nelielos mrogos).

2.6

Nu vai kaut kas td gar, gan jau te daudz ko vl var izdomt.

Prk nebrnieties, ja divi kaimii jums rda divas trofejas no viena un t paa

dinozaura!

3.1

Jbrns, kpc dadu masveida prtaisanu fantastik gandrz nav. Tai vajadztu bt ikdieniai un parastai lietai.

3.2

Varbt t paa iemesla pc, kpc stst/romn visbiek aprobeojas ar vienu pau izmaiu vstur utt.? T ir ierasts...

3.3

Trauc ar viena no hronofantastikas skstkajm tradcijm (kuru vienlaikus gan nemitgi prkpj, bet darot to diezgan minimli un nedroi).

Bailes no hronoklasmiem! Ts laikam mdz stipri ierobeot vai pat paralizt tlko

domanu...

4.1

Prtaisanas tipa hronoopercijas acmredzot var plai lietot darbos ar

daudzveidgiem fiziklajiem un miskajiem procesiem, lai iegtu jaunas tehnoloijas.

4.2

Pie viena. Dinozauru medbu sackstes, kur daudzi, katrs sav laika moment, med vienu un to pau zauru, bet rija saldzina sniegumu.

Vl vairk: ieskait em vr nevis vienu medbu minjumu, bet simtu (katram dotajam medniekam).

4.3

Vl pie viena.

Dinozauru vairoans sackstes, kur, pateicoties kdai laika anomlijai vai cilvku bvtai ietaisei, katram zauru prim var bt daudz, daudz, daudz kzu.

Medbu sackste un kzu sackste k pretji vrsti procesi, rija vrt galarezulttu. Evolcija ar.

4.4

K maksimli izvrst, intensifict un radikalizt prmedanas pamienu?

5.1.

Ir jau ar citi - bet, manuprt, mazk interesanti - risinjumi.

Dinozaurus - medbu objektus izol ar telpiski, nometina, sadzen kd(s) telplaika kabat(s), kur ierko pau(s) mezozoja medbu parku(s)... un medbas it k vairs nevienu netrauc... Zinm mr - pai netrauc pat pau medjumu.

5.2.

Pie viena... K hipottiskais Lohnesas ezera zaurs (Nesija) vartu izdzvot tik maz ekosistm, k is ezers? Ja nu viengi viam ir ekosistma laik...

5.3.

Vl variants. Varbt mednieki sarun ar nkotni, ar kda tik varena gadsimta specilistiem, ka tie mk izmedts sugas - ja tdas ir - atkal atjaunot? (Pietiekami lab tuvinjum.) T teikt, mekopjiem (biosfras kopjiem)...

5.4

Vai ar vairkm mekopju komandm, kuras var lietot dadas metodes un/vai pat sacensties sav starp.

6.1

Tlk.

Pieemsim, jauni mednieki (vai kas cits) nk - un vsture mains - neprtraukti!

Vai pie zinmas procesa intensittes (vai vl kdu apstku ietekm) ms nevaram nonkt pie t, ka vstur

viens variants NEpaspj nomaint otru, kad jau uznk treais?

6.2

Ja t, kdas var bt sekas?

Piemram, vai pirmais variants maz tiks aizmaints pavisam prom?

Vai varbt ai dinamiskaj mudekl radsies kda cita, augstka forma (jauna

vstures temporl forma), kur tas turpins pastvt?

6.3

Vai te var bt kdas analoijas no ideju vstures, zintnes vstures, mkslas vstures?...


26. NETICAMA SITUCIJA UN NORMA

Jurijs Tambergs raksta (mans tulkojums):

Lk, neticama situcija. No Zemes nostja ziojumu uz tlu zvaigzni. Tur dzvo saprtgas btnes kurm ir laika mana.

Vii nostja mums atbildi, bet kdjs, un atbilde pienca agrk nek tika nostts pats ziojums.

// Юрий Тамберг. Развитие творческого мышления ребенка. СПб., Речь, 2002. -

## Глава 6

Mana reakcija:

1

Bet ms, t k jau zinm atbildi, nenostjm viiem to ziojumu (jo tas ir visai drgi).

Un tagad iznk, ka vii mums ir atbildjui vienkri tpat, zinot par mums bez kdas msu ldzdalbas.

2

Bet ejam tlk.

(Iet tlk ir daudz interesantk nek pateikt, ka tas nav iespjams, un likties gult.)

3

Tamldzgas lietas kst par normu, sistmu, uzrodas arvien vairk zinanu vienkri tpat. Un notikumu, un lietu, un pat cilvku!

(Starp citu, Mihailam Puhovam ir ststs Virtulais cilvks Михаил Пухов Виртуальный человек.)

4

Parasto closakarbu pasauli arvien vairk piestina dadi papildinjumi - vienkri tpat.

(Aiz kuriem var nojaust laika cilpas, relas vai varbt virtulas - galu gal ar pati cilpa var bt no kategorijas vienkri tpat.)

Bet miergi, to visu ir iespjams apgt, ar to var dzvot - un pat vl labk nek iepriek!

5

Ttad visu laiku, nemitgi rodas visdadkie papildinjumi.

Tlk! Ldz ar to pats laiks ir atvrta sistma, vismaz tagad tas izpauas oti acmredzami. Ikvienam laika momentam vai struktrai var pievienoties jauns saturs, vienkri tpat.

Kas gan (visprg gadjum) neatce ar veco.

6

Laiks ttad vairs nav vienkri plsma, bet gan nemitga saskaoans.

(Un nemitga pavisam jaunu kombinatvo jeb sistmisko efektu raans.)

Varbt var teikt, oti atvrts laiks.

7

Bet vai ms varam droi teikt, ka jau tagad, bez visas fantastikas, nek tda nav?

Ja laiks ir vienkri plsma, tad to iztlojas t, ka plst kaut kas jau iepriek dots. Bet pasaule tau nav nekda galga fiksta, iepriek dota kopa, t ir atvrta sistma! Ttad laiks droi vien ar.

Nebtu nekds brnums, ja laika atvrtais raksturs turpmk izpaustos arvien spcgk.

***


8

Tlk, vl viens variants!

Msu paradoksls opercijas (vai drzk abu civilizciju ko-opercijas) rezultt ir izclusies pretruna, un t rada iespjas dadiem variantiem.

(Piemram, ms varam galu gal tomr nostt to ziojumu.)

9

(Runjot loikas valod pretruna. Fizikas valod vienas sistmas viet darbojas divas vai vairkas.)

10

Tagad ir dadas iespjams vstures jeb dadas notikumu gaitas - un tiei no msu tlkajm opercijm ir atkargs, kad un kuras no tm tiks aktualiztas, ierosintas.

(Te ir asocicijas ar vienu filozofa Igora Akurina ideju.)

11

Bet visprg gadjum ms varam izvlties nevis vienkri dadas vstures lnijas, bet ar saretkas struktras var teikt, hronostruktras, laika organizcijas formas.

12

Jauns jdziens: tavas biogrfijas variantu depozts, no kura var izvlties un aktualizt pc vajadzbas.

Un, tlk, tavs hronostruktru depozts.

13

Tdai lietu krtbai attstoties, varbt iznks, ka tava rel dzve balstsies uz milzgu virtulo variantu masu. Es esmu beidzis devidesmit devius instittus, tikai lielk daa o variantu nav aktualizti... kamr nav vajadzbas.

Katra cilvka rel biogrfija un vispr, visa teko realitte atgdins tdu k aisberga redzamo dau, ar to starpbu, ka procentos t ir vl daudz mazka nek aisbergiem...

14

Variants: daudzi (vai visi) varianti ir reli, tu faktiski dzvo reiz dads laika lnijs, vien lnij tava dzve nemaz nesaiet.

15

Un, starp citu, varbt dadiem cilvkiem virtuls daas lielums (un laika lniju

daudzums?) stipri atirsies. Viens ir beidzis devidesmit devius instittus, otrs tikai devius, pats vaings... ka nav piencgi paplainjis biogrfiju/biogrfisko bzi.

16

Mana, kas strd nevis viennozmgi, bet gan

1) pastvgi operjot ar savu virtulo variantu depoztu,

2) un pie vajadzbas to ar papildinot (teiksim, taisot jaunas pretrunas).

17

Ja tas ievieas k pastvgs princips, ja paradoksu taisana tehnik ir norma

tad iznk, nkotn katra mana bs laika mana?

18

Rezumjam... Pietika uztaist vienu laika manu (kura eit ir Tamberga tekst), k pc laicia visapkrt ir vienas viengas laika manas?

***

19

Pag, pag, vai es kaut kur 8. punkt nekdjos? Vai nostot/nenostot ziojumu, nav t, ka ms ar to nogrieam visas alternatvas un atkal paliek tikai viens variants?

trum nevaru izdomt.

20

Bet, galu gal, kas par to?

Ja ar t - uztaism vl vienu pretrunu mazliet iepriek laik, kura var ietekmt ar skotnjo pretrunu, un paturam to neatrisintu (nereductu)!

21

N, burtiski neatrisintu varbt neiznks - jo kaut kas tau vienmr notiks noteikti!

Toties, ja ir laika mana, tad ms varam visu to lietu gan ieslgt, gan izslgt (un ttad gan raidt, gan neraidt to signlu, t paturot iespjas abiem variantiem, abm notikumu gaitm).

22

Bet ja manas mums nav?

Vai tomr nevar kaut k izmantot to pretrunas potencilu, ko mums netm iedevui msu jaunie draugi ar savu paradoksu radoo atbildes signlu?

(Paradoksu prraidana, attiecgas raidstacijas utt.)

Vai nevar izdart kaut k t, ka no maz lient hronoklasma rodas sistma ar attsttm laika ceojumu iespjm? Un/vai alternatvo realitu iespjm?

23

Varbt varam pai uztaist kdu sistmiu, sava veida manti, ar ko ieskt tlkos regulanas un konstruanas procesus.

Pirmkrt, uzlaiam esoo hronoklasmu diviem (vai vairkiem) dadiem procesiem un dabjam divus jaunus hronoklasmus.

Otrkrt, izspljam os divus dados (pateicoties abu procesu specifikai) klasmus vienu pret otru un darm to t, lai dabtu reguljamu sistmu.

Trekrt, ja vajag, ar to varam mint regult ar skotnjo, kaimiu atstto klasmu.

24

Vispr jau mans pareizjais risinjums ir pavirs, pavisam neizstrdts un briesmgi aptuvens. Tpc nodaa bs jskaita par nepabeigtu.

(NEPABEIGTS.)

***

25

P.S.

Es atkal esmu vienkrojis!

Var ne tikai vienkri nostt vai nenostt!

Var, piemram, nostt tai vai cit laik.

Bez tam ziojumam var bt dads saturs.

26

Un tas nav tik droi, ka msu izvle (piemram, nostt to ziojumu) obligti vienkros clonisko situciju (padars to atkal viennozmgu)!

Diez vai ar pats fakts, ka oreiz esam to darjui pc pamatgas prdomanas un izvles, paliks bez sekm un viss, viss atkal bs vecaj gultn.

27

(Otrdi, taisni atgrieans vecaj gultn, ja mums to vajadztu, acmredzot btu pai risinms uzevums. Pie tam atrisinms tikai tuvinti, tai vai cit mr un nevis ideli.)

28

Bet vai nevar pasplties vl drusku savdk?

Necensties visu pamatot, bet otrdi, iedomties visdas neticamas situcijas un to efektus?

29

Vl var pajautt t.

Ja laika cilpas vai vl kdi laika efekti var realizt neiespjamas lietas...

(Varbt pat loiski neiespjamas protams, no ts loikas viedoka, kda ir pasaul/praks bez laika cilpm.)

...Tad varbt to var kaut k programmt?

Teiksim, mums vajag tdu un tdu neiespjamu lietu. Kdas opercijas laik (vai ar pau laiku) vajag veikt, lai lieta btu?...

30

(Pie viena atkal atcerjos Igora Akurina tekstos pieminto ideju par loikas un topoloijas komplementaritti, tas ir, savstarpji papildinoo raksturu.)

27. PAR TELEPORTCIJU jeb TLBRAUKANU

1

Reiz ms ar Tomu (Rorbergu, protams) drusku apskatjm (hrono)teleportciju. Sekojot fantastik daudzkrt redztajai idejai: labi iztlojies galapunktu - un tu jau esi tur...

Tas ir, jbt pietiekami labai atbilstbai starp relo galamri un tavu tlu (smadzens, bet varbt vl kur, teiksim, kd man)!

2

dai teleportcijai (tlbraukanai, k es to iesaucu) izrds vairkas parastajiem laika ceojumiem netipiskas pabas.

3

Tai skait: t tu it biei nonc nevis Senaj Rom, bet gan Holivud!

(Tagadnes vai pagtnes, vai pat nkotnes Holivud, tas jau ir nkamais jautjums.)

4

Tlu industrija, kura, publikai par prieku, cenas attlot ar visus laika ceoanas sasniegumus, ar to rada paai laika ceoanai (tlbraukanai) traucjumus.

5

Un tad faktiski tu ceo t k laik, t k n. Laiks (vismaz no ceoanas, t.i., no teleportcijas, t.i., no tlbraukanas viedoka) sajk vien sel ar virkni citu lietu... Cik viegli tagad ir ceot laik, tikpat viegli ir ceojumu uzlauzt, pat tri nejaui.

6

Tas ir - laika ceoanas un tlu industrijas sava veida konkurences d (laika operatori, protams, dadi aizsargjas pret traucjumiem) veidojas t saucamie statistiskie hronoklasmi (kas nojauc zinmu procentu no laika ceojumiem).

Un ar visu o socilo situciju var uzskatt par vienu lielu statistisko hronoklasmu.

7

Agrk tika domts, ka laika ceojumi vai nu ir iespjami, vai nav. Bet patiesba, k jau nereti, izrds saretka...

Starp citu, ar te var sankt jau mint problma maksimums no minimuma.

8

Un, lk, ai situcijai attstoties, var gadties, ka maingo traucjumu d laika ceoanai bs jprkrtojas neprtraukti.

9

Var pat teikt, laika mana (vai kaut kas ts viet) bs jizgudro katru reizi par jaunu. Laika ceoana un laika manas radana bs praktiski viens un tas pats!

Tas ir k elpoana... Nav dzves, ja neradi savu laika manu.

10

Varbt ka t iznks ne tikai tlbraukanas gadjum: pasaulei nemitgi mainoties, t vai citdi bs jattsts, jmains ar laika ceoanai (un citm

hronoopercijm)!

11

Varbt is process pat ks masveidgs.

Iespjams, ka ar laiku ikviens cilvks rads (izgudros) savu laika manu.

Pareizk sakot, katrreiz savu. Laika manas tapanas process bs neprtraukts un totls. T elpos msu civilizcija.

12

Tlk gan var jautt, vai o procesu, o pielgoanos maingajiem LAIKA apstkiem (iekaitot izlkoanu, apstku izzinanu) nevars automatizt.

Un cilvka rados darbbas kompetenc tad paliktu nevis atsevias laika manas izgudroana, bet gan kds vl augstks lmenis.

(Kds? Variantus!)

28. VL PAR TLBRAUKANU

1

Vai laika ceojumu var notmt nevis uz

- noteiktm

- koordintm

- laik,

bet k savdk?

2

Droi vien var.

Piemram tlbraukan koordintes, iet, maz ko ldz?

Vai ar te var izveidot kda cita tipa koordinu sistmu, teiksim, kdu teleptisko?

3

Raibs traucjumu situcijas (un varbt vl citu clou) d laiks var bt (vismaz no tlbraukanas viedoka) ekstremli (?) nehomogns, t pabas dados punktos (momentos) var bt oti dadas.

Var runt par kvalifictiem laika momentiem - atkarb no situcijas un no ceojuma uzdevuma!

4

Bet, ja ai raibum tomr atrod kdu regularitti, kdas likumsakarbas (vai ts ir atkargas no situcijas tlu industrij?), tad iznk, ka laika struktra (vismaz msu izzi) ir bvjama no jauna?

5

Vl. Tlbraukana ir (vismaz caurmr) vieglka uz pagtni nek uz nkotni (mazka tlu industrija u.tml., mazk traucjumu) un nek telp.

Viss otrdi!

6

Tlbraukanu var lietot rpuszemes civilizciju diagnostikai - kur civilizcija, tur sanks vairk tlu un ttad vairk traucjumu!

Traucjumu intensittes un to paveidu diagnostika, iespjams, var kalpot ar vl citu lietu izzinanai. (Kdu?)

7

Vl viena interesanta tlbraukanas paba. Izskats, ka ie laika (un telpas) ceojumi ir atkargi no sakara starp diviem individuliem objektiem - galamri un tavu tlu. Bet, vai, cik un k tie ir atkargi no kdm struktrm (k laiks, telpa, Visumi), tas vl ir liels jautjums.

8

Diviem objektiem? Bet kas var notikt, teiksim, tad, ja tavs tls apmram viendi labi atbilst diviem vai vairkiem objektiem-galamriem?

Cik atceros, nkotnes Tlim reiz kaimi ststjis... tas ir, nu jau divi kaimii... n, tas ir... labi, lai paliek.

29. DAAS PIEZMES NO NKOTNES (NEZINU, CIK TLAS)

1

Dabiski, ceotjam tlbraucjam, kur mekl apslptu mantu senaj Rom, ir vispirms jatrod pati sen Roma (tai tlu jucekl) un tikai tad apslpt manta - un nereti pirmo izdart ir grtk.

Tiesa, tlbraucji - drgumu mekltji mdz bt apgdti ar hermeneitiskajiem automtiem un citiem tehnikas un kultras brnumiem.

Un reizm tie ar paldz...

Bet kopum laika ceoanas tehnika vl ir autios. Tpat k, var teikt, prjs informcijas tehnoloijas.

2

Bet, lk, manam paziam, kur iemljies sen skaistul (vai varbt nkamaj skaistul? sti nezinu, kur laik via dzvo. Varbt ceo?), viam visi tie industrilie efekti netrauc.

Mots tls via galv ir tik kreptgi labs, ka vienmr droi aizved viu uz satikanos. Visbiek jau ar pirmo minjumu.

Un tikai dakrt ar otro vai treo [iterciju], tpc ka (...)

3

Es viam labprt ieteiktu piedalties konkursos, kur mekl tlu nijus: uzvartjus gaida liela nauda un karjeras iespjas kompnijs.

Tomr es zinu, ka vi negrib sev pievrst lieku uzmanbu. Baids, ka msdienu civilizcijas neapstrdamie sasniegumi apdrauds via iespjas tikties ar moto.

Es ar klusu. Kad ir darana ar msdienu civilizciju, tad cilvku savstarpj solidaritte ir drgka par visu.

4

Hronoteleportcija tiek arvien plak lietota dados procesos tehnik, tai skait materilaj raoan. Un programman... Cilvku ceojumi pat varbt nav galvenais.

Izskats pat, ka tehnika pamazm izspie cilvku no laika ceoanas sfras (kas saskan ar tehnikas attstbas likumiem).

Vai tas noveds pie t, ka cilvks vars kaut k... ceot bez ceoanas?

5

Starp citu, parasti ms runjam par traucjumiem, ko rada nejaui gadjuies liekie tli (sava veida net dezinformcija laik). Bet

Dai specilisti tehnik (ja nemaldos, materilu tehnoloij) apgalvo, ka dados tehnoloiskajos procesos traucjumi nav mazk svargi par pau teleportciju un ka pareiza traucana esot vesela mksla.

Run par dadm traucanas tehnikm un to konstruktvo lomu, piemram, jaunu materilu izgatavoan.

6

aj sakar matemtii ir skui apskatt ar abstraktus laika ceojumus (pat ne obligti saisttus ar tlbraukanu) un visvisdus abstraktus iespjamos traucjumus. K liekas, nupat rodas jauna zintne...

30. ROMIEU BRIESMAS

(Uzmetums ststam no nkotnes)

1.1.

Msu sabiedrba, paldies Dievam (k uzskata ticgie), ir spjusi ins laikos izvairties no vardarbgiem konfliktiem. Un ar no msu trausl drguma laika ceojumu nopietnas maitanas.

Ja nu vien reizm noraujas no des kaut kas vrusveidgs no ts vai citas dzves un tautsaimniecbas sfras - piemram, datorvrusi vai krtjais iesnu paveids, vai infekcioz mode uz Sv. Kruta dejm - un pie viena kaut k aizer, ietekm ar laika ceojumus.

1.2.

pai nepatkami ir konvertjamie vrusi, kad, piemram, skotnjais datorvruss sk izsaukt iesnas cilvkiem un lopiem, bet Sv. Kruta dejas infic datortklus.

Pirmie konvertanti rads 21. gs., kad aiz nabadzbas ska raot biodatorus, - bet kop t laika tie ir ievrojami pilnveidojuies.

Laiku pa laikam tmekl, bet reizm kd d vai vl citur (drobnieki regulri emm okenu) atrod vrusu paorganizcijas perkus, kurus tad ar skubu likvid.

1.3.

Bet varbt var tos kaut k izmantot, sadarboties, pieradint?

Tmekl ar paorganizciju tau ir daudz vairk iespju nek bez ts. Un te ir viena paorganizcija vairk...

Varbt vrusus (un vrusu pasaul notiekoos procesus) var iekaut sistm?

K izmantot vrusus? K izdart t, lai [visi] vrusi pai censtos mums pakalpot?

1.4.

Zias par citu, ne vrusu tipu konvertantiem - piemram, par pirdiena palaianu datortkl - pagaidm ir anekdou lmen.

Lai gan, pateicoties programmjamiem sintezatoriem, varbt nemaz nav tik grti radt visdadkos konvertantus (kaut vai mbeles).

Vai ar tie pai var rasties... Ir dai aizdomgi novrojumi.

2.1.

Jslaiku kinofilm Matrice saka Tlis - tika rdta pat cilvka un visas civilizcijas eksistence divs forms jeb fzs, parastaj makrofiziskaj un pasaul iek datoriem.

Gan barbariski primitv veid, kad tikai viena no fzm varja normli dzvot. Tau tur bija vainga dull vara (Matrix) un tikpat dullie revolucionri. Pats princips ir perspektvs - tikai vajag radikalizt.

Film, pc taisnbas, vajadztu pamint novkt no cea gan varu, gan revolucionrus, atjaunot sapostto makrofizisko fzi - un tad baudt divfu dzvesveida priekrocbas...

2.2.

Starp citu, t vartu pats sevi rstt vai vismaz izmeklt.

Tu vienlaikus esi sav istab un (iruriskas, terapeitiskas vai diagnostiskas)

mikromantes dator pats sav ku vai zob...

2.3.

Bet nesen kaut kur bija raksts par formm, kds var konvertt laika manas, - saka Tlis.

3.1

Neskaitot vrusus, citiem laika ceoanas paraztiem relas nozmes pagaidm nav.

3.2.

Protams, bez vrusiem ir vl tlu industrijas radtie traucjumi, bet tos jau visi uzskata par normu.

(Traka doma: bet ja nu ar tos var kaut k izmantot?)

Citdi it k viss ir krtb.

BET...

Tagad par visaunko.

4.1.

Kam ir lielkas iespjas uz visaunko tpat k uz vislabko? Cilvkam.

Kaut k gadjs, ka virkne msu laikabiedru iesaistjs sens Romas iekjs politiskajs un militrajs cs - dads puss.

Tagad ar mums ir romieu partijas - optimti un populri - un politisk ca par Romas problmm.

4.3.

Protams, ts ir partijas tikai attiecb uz Romu. Pie mums paiem nav gaidma nekda aristokrtu vara - pat ja pilnb uzvars optimti (labieu partija).

Tlu industriju gan dakrt lam par oligarhiju, bet tas ir prspljums. Ir gan tiesa, ka pilsou brv laika ekspluatcija ir oti ienesga un dod nesamrgu ietekmi.

4.3.

Cik atceros, tad laika ceojumu neskartaj vstur (ja vien tda ir bijusi, prbaudt jau praktiski nevaram) galu gal vinnja populri (tautas partija) - Jlijs Czars un citi. K tagad bs patiesb, nav zinms.

4.4.

Uz Romas politiku orientto darbou vl ir pamaz. Bet nav skaidrs, kas ms sagaida, ja procesam vis nopietnb pieslgsies tlu industrija. (Daas Romas senta su translcijas jau ir bijuas, tpat reportas no tesiiem.)

4.5

Galvenais, k reas msu daudzskaitlgais t sauktais proletarits: cilvki, kuriem dzv nav nek sti nopietna, ko dart - un kuri tpc ir faktiski atkargi no tlu industrijas; vl vius dv par klientiem...

5.1.

Romas vsture pdj laik tiek neprtraukti prrakstta.

Un nav pietiekami skaidrs,

- kuros gadjumos ir mainjuies pai notikumi (laika ceotju ietekm),

- kuros gadjumos ir falsificti dati (lai maldintu konkurjoos laika ceotjus),

- bet kur reiz relie notikumi ir pieskaojuies falsifictiem datiem (ldz nkamajai veiksmgajai kontrfalsifikcijai)...

5.2

Jsaka - sarets hronokampas jau mdz bt tds fizikli humanitrs mikslis.

(Humanitri modulta fizika?

N, saretk.)

5.3.

Labi vl, ka laika ceojumu visprjais nedroums (traucjumu d) neauj iem dubultinterventiem piencgi izvrsties.

J, dubultinterventiem: Rom ar savu iejaukanos, bet pie mums ar Romas problmm. Tas ir nopietni: sen Roma ar savm partijm ms jau slauc!

5.4

Pai ie... pusromiei teic, ka vii esot laika konjunktori, savienotji, ka vii radot brlbu starp dadiem laikiem.

Bet nevar bt brlba, no kuras visiem paliek sliktk!

5.5

Ja laikam btu labka vadtspja nek ir tagad pie tlbraukanas, tad nez vai ms ar seno Romu beigs nesajuktu vien idiotisk putr.

Bet, paldies Dievam, laika ceoanai ir ar ri!

5.6

Visticamk, ka romiei pai tiks gal ar savm problmm. Gan jau ar ms tiksim gal. Ir pamats cert, ka man nekad nebs jlasa Tita Lvija darbos, k romiei savs interess ir korijui msu vsturi, izmantojot msu pau laika ceojumus un cilvkus...

6.1.

Lab zia... vislabk zia ir t, ka pusromieu plii paliek aizvien veltgki - un ka tas ir likumsakargi! Lieta tda, ka vii visbiek kori nevis pdjo, aktulo notikumu versiju, bet gan tos variantus, kas ir jau izkoriti un, t teikt, zaudjui spku.

(Alternjuies rpus msu [liels] vstures).

Jo o variantu tau ir daudz vairk - un tlbraucjam tajos ir daudz vieglk trpt!

Un to paliek aizvien vairk. Pusromiei ar savu aktivitti rada pai sev traucjumus - un rezultt aizvien vairk emas garm laikam...

6.2.

Izrds, ka pati laika daba ierobeo iespjas patvagi maint vsturi.

Tas ir, pati TLBRAUCIENOS APGSTAM LAIKA daba - ar citu tipu laika manm varbt bs savdk.

Bet to mums ir maz kop t saukts teleportcijas katastrofas.

6.3.

l, ka ar normliem cilvkiem kuvis grtk apmeklt piesrots vietas vstur.

Tau tas savukrt izraisa tagadn protestus pret pusromieu aktivittm un, kas ir oti svargi, mazina viu reitingus.

Laikam jau viss bs labi.

31. NEKAS SEVIS, DOKUMENTLA PRETRUNA

1

Vsturi ms zinm slikti.

Msu diens to var skaidri redzt. Ik pa brdim iznk maint ts vai citas notikumu versijas u.c. zinanas par vsturi.

2

Un, kad bs laika mana, tad varbt PASTVGI bs spk jautjums: uz kdu versiju laika operciju veicji (vstures maintji u.c.) brauc, bet kda pastv stenb?

3

Bez tam ar laika opercijm ar pati vsture ks vl saretka!

Opercijas migl?...

4

Bet padarsim to lietu vl mazliet asku.

(Ms tau esam zintniskaj fantastik.)

Pieemsim, ka divi paralli veikti laika izlkoanas akti dod mums pretrungas, savstarpji izsldzoas zias par vienu un to pau vstures faktu.

Krpanas variantu u.tml. vienkrbas labad neapskatm, abas zias, vismaz pirmaj tuvinjum, ir patiesas.

Savstarpji izsldzoi, nesavietojami dokumentlie kadri... Ko dart tlk?

Un kur gan var garantt, ka t reiz nebs?

5

Un tas, protams, bija tikai viens no iespjamajiem pretrunu veidiem laika operciju jom.

6

Varbt var td gar trenties: iedomties visdadkos - negaidtus, neticamus vai pat galji jocgus, neiespjamus efektus, ko sastop laika ceotjs, laika operciju veicjs - un mint tikt ar m problmm gal?

7

Piemram, Vikipdijas raksti par vsturi ir pilni ar neatrisintm problmm un pretrungm versijm. Ar ko ms varam opert tlk...

8

Ja ir kdi risinjumi, tos varbt tlk var saldzint, teiksim, pc btiskuma, pc dziuma, pc radouma pakpes. Cik tie ir radikli, cik dzias vstures, laika, izzias problmas tie risina, cik jaunas un interesantas ir lietas, ko tie var atklt.

9

Varbt rtbas labad o tematiku var dalt divos paveidos.

Bs gadjumi, kad pretruna atrisins tri vstures zinanu ietvaros. Un gadjumi, kad risinjums skar pau laika dabu, piemram, kd veid pastv un k sav starp saists alternatvie varianti, kdas var bt closakarbu formas utt.

32. SPOKI

1

Lai nesktu likties, ka vstures mainanas tematika ir samr vienkra un viegli izsmeama - viens piemrs.

2

Normunds Grosti Atvrtais laiks.

- odien piedvju jsu analzei Rgas pilstas hronikas fragmentu, - nkam rta lekciju uzska Aleksandrs.

- Rga savulaik ldz 1709. gadam bija Zviedrijas Karalistes lielk pilsta, t bija slavena ar sava reiona lielko gadatirgu. Ilgu laiku pilsta bija ar Hanzas savienbas dalbniece. Tirgus laukum gadatirgus diens pulcjs simtiem tirgotju un amatnieku, kas piedvja pilstniekiem savu preci.

Rgas hronikas saglabjuas ststu par to, k reiz uz gadatirgu no tuvjs bazncas puses atncis jauns pris: puisis ar meiteni. Vii bijui rbti diezgan vecmodgs drbs. Tas scis piesaistt tirdzinieku uzmanbu. tri apstaigjui tirgu, jauniei vljuies kaut ko nopirkt. Bet samaksai piedvjui novecojuas montas, kas taj laik vairs neesot bijuas apgrozb.

Izclies juceklis, tirdzinieki vius gribjui aizturt, un jauniei metuies bgt uz bazncas pusi. Savu vajtju acu priek vii pazudui gais uz bazncas pakpieniem. o gadjumu pilstnieki saglabjui atmi k spoku ststu.

3

J, var jau bt, tikai

Lk, es gadatirg ieraugu dvaina, nudien dvaina izskata prti, bet tad mazliet novros, izlaiu to no acm - un pc tam brnos, kur tad vii palikui, tikko tak vl bija... T tau gads, vai ne?

Tlk, ja es nopietni ticu spokiem, tad man nav grti pieemt, ka prtis ir izgaisis.

Paststu satraucoo vsti kaimiam, vi atceras, ka laikam ar kaut ko tdu tur redzjis, vismaz prti jau nu noteikti

Ja ir paststts labi un iespaidgi, ststs iet tlk. Bet pc laicia jau daudzi t k kaut ko tdu atceras. (Policistu aprinds reizm sakot: melo k aculiecinieks.)

Un galu gal tur (stst) iznk, ka visi ir redzjui - k, un tu patiem neko nezini?!...

4

Starp citu, laika operatori ar ir cilvki (vismaz es t pagaidm domju) - un kas notiek, ja ar viiem pa reizei rodas tamldzgas ilzijas?

(Vius gan drzk satrauks ne spoki, bet kas cits, pc apstkiem. Lai gan varbt kds laika operators vl tics ar spokiem...)

Un tlk, ja rodas kdi noturgi mti, ststi pa laika ceotju - un laika

(vstures) operciju veicju - vid?

(Ka laiks ir liel mr nepazstams, nepietiekami izptts, t tau tiesa.)

K tas viss ietekms laika opercijas?

5

Js domjat, ka FCM* etc. no t pilngi pasarg?

* autora Normunda Grostia mintie Flying Carbon Microphones, lidojoie ogleka mikrofoni

Kas zin, varbt reizm pat otrdi: jo vairk abanas krmos varam fikst, jo vairk vilku var radt attiecgi tendts cilvks attiecg situcij...

6

Agrno jrasbraucju laik bija daudz ststu par visvisdiem jras briesmoiem. Ar Scilla un Haribda bija nevis klintis, bet briesmoi.

Kas bs agrno laikabraucju vid?

Un varbt ne vien agrnaj fz, bet diezgan regulri apgstot arvien jaunas un saretkas sakarbas vstur un paa laika formas?

7

Starp citu... Kpc agrk debess daudzi redzja (taisni t!) raganas uz slotm, bet tagad - lidojoos vus? Un kur tad palikuas ts daudzs raganas?... T pati ekoloisk nia!

Bet ko redzs pc 100 vai 200 gadiem?

Un kur? Vai tmekl?

8

Ttad visticamk, te ir nopietns jautjums: par pau laika ceotju un laika operatoru (vstures maintju u.tml.) vid iespjamiem mtiem un citm profesionlajm slimbm.

Un to sekm.

9

Visprg gadjum nav aubu, ka vstures un laika izzia, tpat k visa prj izzia, attstsies. Tai skait, prvarot iepriekjs fzes priekstatus, kuri bs izrdjuies kaut kd zi maldi.

10

(Turpinjums)

- Ldzu, Igor, jsu komentri, - Aleksandrs vrss pie viena no kursantiem.

- Manuprt, piemrs apraksta tipisku pavji sagatavotu privt, nelegl laika trisma epizodi, - atbildi uzska Igors. - Interesanti, ka jaunieu valodas zinanas ir pietiekamas vienkrai saziai un nepiesaista lieku uzmanbu. Domju, ka apmcbai izmantoti zintniskie FCM ieraksti, kas par lielkajm Eiropas pilstm ir publiski pieejami pietiekam daudzum.

Savukrt aprba un naudas izvle, gatavojoties paskumam, nav bijusi profesionl lmen. Kaut ar jatzst, ka tomr ievrota loika un parast prakse: ja nevari preczi noteikt nepiecieamo aprbu, naudas veidu un tamldzgi, tad labk izvlies par vecu, nek par jaunu.

Gadatirgus tuvum eso baznca tika izmantota k enkurs, laika logs bija va

visu laiku, kamr tristi uzturjs tirg. Kopum ststs ar laimgm beigm. Gadatirg jauniei pabija, inkvizcijas pagrabos nenonca. Ceru, ka vii izdarja daus secinjumus turpmkajai dzvei par tmu, cik rpgi jgatavo tda veida paskumi, - savu analzi nobeidza Igors.

11

Bet, k jau man, es ceru, izdevs pardt, tas nav viengais skaidrojums.

Un droi vien pat ne ticamkais.

Kaut vai no varbtbas viedoka: cilvku domanas patnbas ir pastvgi un ilgi, bet laika opercijas, ticamk, epizodiski.

12

Ttad stenb laika ceotjiem ir jbt pat vl rpgkiem nek uzskata Igors. Jseko ldzi ar paiem savai domanai.

33. KONKISTADORI, REIDERI, ALGEBRA

1

Normunda Grostia Atvrt laika galvenais varonis Aleksandrs, cik atceros, uzskata, ka Meksikas iekaroana, ko XVI gadsimta skum veica spu konkistadori Kortesa vadb, notikusi XXI gadsimta (msu tuvs nkotnes) politiu interess, lai paldztu finanst vlanu kampau.

da versija man iet vienkrota, bs bijis tomr mazliet savdk.

2

Neiekarots jau nebtu palicis tik un t. Vai nu laika opercijas (N. Grostia termins) bija, vai nebija, bet pa XVI gadsimt bija gan intereses, gan iespjas.

3

Ttad t vartu bt bijusi pr-iekaroana, iekaroanas korekcija - iekaroanas iekaroana, sagrbanas sagrbana!

Laika reiderisms, lai premtu resursus par labu sev - un ttad par sliktu iepriekj iekaroanas varianta labumu guvjiem

4

Vai ar apsteigana - sava iekaroanas varianta organizana agrk laik par to variantu, kur bija agrk...

Ja grib rkoties ekonomiski un maint iepriekj vstur pc iespjas mazk, tad reiderisma variants iet ticamks.

5

Te ms redzam divus attiecbu veidus starp laika opercijm. Apsteigana ir attiecb pret citu operciju no rpuses. Reiderisms ir opercija citas opercijas iekien.

Interesanti, vai ir iespjama kda laika operciju algebra - kurai btu ar praktiska nozme?

6

K izskats laika operciju aina td laikmet, kur pats masveid veic laika opercijas? Un algebra opercijm dados laikos?

Kda matemtika bs nevis atsevim opercijm, bet kopumiem, landaftiem (ainavm)?

Kaut vai lai izirtu, ko un kur pasaules mal/laika nostr tagad btu izdevgk nospert.

7

Iedomsimies nemitgu cu par vienas un ts paas laika opercijas premanu sav kontrol.

Teiksim, kdu drgumu atraana pagtn: kur tad galu gal bs laimgais ieguvjs pc nezin cik przaganm par jaunu?

Vai maiju zemes iekaroana k lielkais maiju drgums...

8

Vl par drgumiem: patlaban esoos drgumus sarg, piemram, seifs - bet k nosargt to ieganas procesu?

9

Kaut k pierunt paus drgumus, lai orientjas tikai uz tevi??

10

Kaut kda hronooperciju algebra jau bs vajadzga ar neatkargi no politikas, zaganas u. tml.

Piemram, lai saskaotu hronomisk vai cita tehnoloisk procesa fu intereses.

Tai skait ar gadjum, ja tas ir sarets un sastv no vairkiem konkurjoiem procesiem laik.

34. SPLES AR ARHEOLOIJU:

KLEVERSONS UN CITI

1.1

Jautjum par vstures mainanu.

Pasplsimies, varbt prsvar ne prk nopietni.

eit vairk zinm sakar ar arheoloiju.

1.2

Vai vienus un tos paus izrakumus nevajadzs regulri prrakt vlreiz, ja jau vsture kaut kd zi tiks mainta?

(Mgs arheoloijas objekti...)

1.3

Metodes, k patrint izrakumus - lai pc iespjas pasptu kaut ko droi nofikst ldz nkamajai vstures maiai.

Metodes, k konstatt, ja izrakumu sesijas laik jau ir iestjusies vstures izmaia - un apmram kda tiei.

Vispr, laika operciju diagnostika ar arheoloijas ldzekiem!

K atirt, kuri izrakumu sesij iegtie dati uz kuru variantu attiecas.

Vai eit ir kdas aktvs, eksperimentls metodes?

1.4

Tlkais darbs ptjumi, cik un kur vstures izmaia skar msdienas.

2.1

Vl par diagnostiku. Sadarbba ar futurologiem, kuri mina prognozt, k attstsies paas vstures mainanas (laika operciju) iespjas - un ttad no kda laikmeta ko var gaidt.

Un ar laika ceotjiem - nkotnes izlkiem, kuri to pau mina noskaidrot uz vietas nkotn.

2.2

Starp citu, vai var gadties, ka futurologu prognozes izrds drokas par izlku novrojumiem uz vietas? Kdos, piemra pc, gadjumos t vartu notikt?

2.3

Minjumi noteikt laika opercijas autoru/veicju (indivdu, grupu, valsti, civilizciju, laikmetu...) pc viam raksturg stila, rokraksta.

2.4

Tlk, ko jaunu vartu dot visu pasaul novroto (arheoloiski vai vl k) vstures izmaiu analze kopum (piemram, statistisk)?

Nu, piemram, noskaidrot, kur laikmets kuru laikmetu mdz visvairk maint?

3.1

K rkojas galjos gadjumos - ja arheoloiskais objekts pavisam pazd vai ja

uzrodas no nek. Vai ja pazd un uzrodas no jauna, bet nav skaidrs, vai t notiks vlreiz.

3.2

Tlk, k ptt zib-objektus, kurus vstures maias ietekm oti tr temp?

3.3

Un, ja iet vl trk, - objektus, kuri t k ir nozibjui, t k nav, palikui it k uz virtualittes robeas?

3.4

Jr (seno jru viets) pards daudz neparastu haizivju zobu (paas haizivis nav paspjuas vai otrdi, jau aizmainjus atkal prom) pc kuriem ms varam pateikt, kdas mums vartu bt bijuas haizivis...

4.1

Bet ko mdz dart, piemram, gadjumos, kad objekts pki prlec uz citu vietu

kdus 10, 100, 1000... km tlk?

(Teiksim, pilsta ir celta katrreiz - pc katras vstures maias - mazliet cit viet, piemrotas ir diezgan daudzas.)

4.2

Skolnieks Kleversons, brvdiens strddams izrakumos, to nez k mcjis nereti uzmint iepriek - un izmantot, lai paceotu.

Tas ir, lai pabrauktos ar izrakumiem. (Tie viam toreiz ar gadjuies tdi kustgi k dzvsudrabs.) Esot brniga sajta, vi vlk ststja.

K to dara, droi vien var izdomt katrs pats, man ir slinkums skk ptt un ststt.

4.3

Kleversona piezmes (tur ir gan rakstiskas atmias, gan video un citi materili) uzskata par vrtgu avotu, vienu no pirmajiem, vstures maias procesu ptniecb.

5.1

Un taisni Kleversons pats pirmais uzsds periodiski maingam - turp un atpaka - kultrslnim.

5.2

Un vi pilngi pareizi secinja, ka te mums ir darana ar vienu un to pau izmaiu vstur - kura regulri tiek te atcelta, te iedarbinta atkal!

(To visvieglk izdart, iedarbojoties uz opercijas skum esoo laika ceojumu, pai ja tas ir tikai viens.)

5.3

Vi jau toreiz minja pc novrojamm patnbm noskaidrot, vai s... metaprmaias, otrs krtas prmaias... ir stihiskas (teiksim, kdu konkurentu cu rezultt), vai ar specili t plnotas, un kpc.

6

Bet vlk tika attsttas superskenanas metodes un attlint arheoloija. Ar

laiku datus varja iegt vien moment. (Ar retiem izmumiem, k nu bez tiem.)

Tas ir, vars iegt - no msu dienm skatoties.

7.1

Starp citu, var bt ar tdi gadjumi, kad aiznko vstures izmaia kaut kdu iemeslu pc nonk ldz mums agrk nek nko.

(Varbt tpc, ka ir veikta trk ejou vsturisko procesu jom - un ttad ar

attsts un izplats trk. Vai veikta laikmet ar attsttkm komunikcijm. Vai

ar...)

7.2

Bet Kleversons vislabprtk atceras gadjumu, kad vi noncis t sauktaj dubultizrakumu viet - proti, viet, kur tai brd atradus reiz divu dadu kultru pilstas (to kultrsli) no diviem alternatvs vstures variantiem.

7.3

Un, iem variantiem abiem vlk mainoties praktiski vienlaicgi (=?), vi ceojis tlk!

Pat uzlkana ar kultrslni kaln tam nevar ldzinties ne tuvu!

- Iespaidu tik daudz, ka pc tam ir grti uzreiz savkties, - vi vl piebilst ar noslpumainu smaidu.

8.1

Pie viena (par citu jautjumu).

Kas interesants var bt, ja msu arheologi apmekl (vai sken) msu, tas ir, pc mums palikuo, kultrslni nkotn?

Ko var dot plaka (cik vien varam!) nkotnes arheoloijas (nkotnes un tagadnes ptanas ar arheoloijas ldzekiem) programma?

8.2

Ms, pai bdami klt, vienmr zinsim visu labk nek tagadnes arheologi?

Nu, nu - vai tiem vienmr un visu?

Jo vairk, ja tagadnes/nkotnes arheoloijas metodes stipri attstsies.

9.1

Ttad... izrakumus regulri prrakt vai prskent (un, tlk, izdart secinjumus jau no lielkiem informcijas masviem).

Analoiski, vstures dokumentus, pat jau reiz lastos, - prlast.

(Tas gan var bt dergi ar tpat, variant bez laika opercijm un vstures maim.)

9.2

Vstures dokuments, kur kaut kdu iemeslu pc pabijis tik daudz perturbcijs, ka atsaucas uz oti daudzm un dadm vstures izmaim - un daudzos gadjumos var pat kalpot par indikatoru. Un lk...

9.3

Ar elektronu aparatru bruoti bibliotekri rpgi vro, k is paprs (vai papri, dokumenta vairkas atirgas kopijas, varianti) glabtuv locs, rausts un plivins, zaudjot, tri fiziski, vienus gabalus un atdabjot kdus agrk zaudtos. Un, protams, mainot tekstu... Reizm pat pazd un pc laika uzrodas no jauna.

Un k mains dokumentu teksti dator.

9.4

(Te gan var jautt, kur paliek konteksts? Kpc paprs mains, bet procesu, kuri dados vstures variantos noveda pie m izmaim, te nemaz nav?

Ja tda irurija tomr ir iespjama, tad k?

Varbt, ka ir, tpat ar gadjum ar haizivju zobiem.

Vai varbt aiz loga ie procesi ir, tau bibliotekru uzdevums ir vienkri vrot doto papru.)

9.5

Protams, vstures ptnieku datoros un tmekos visi varianti tiek automtiski saglabti.

10.1

T uzkrjas milzgi daudz informcijas par vsturi, kura nav bijusi - it k...

Un faktiski - par vsturi divs dimensijs, t.i., ar par to, kda vsture ir paai vsturei, k t vsturiski ir mainjusies.

10.2

Bibliotkas, kurs tagad ik brdi var atrast ko jaunu. kst par nozmgu vstures atkljumu vietu.

10.3

Zinm mr tas attiecas ar uz masu bibliotkm, kur literatra tpat mdz drusku padancot.

Ierindas lastjam, ne ekspertam, gan ir grtk izdart atkljumus tau gads, un nemaz ne tik reti.

10.4

Pamazm vstures zintu maingums un atkljumu gars ievieas ar skols.

11.1

Nu tad jau pie viena: iedomsimies tdu vstures procesu, kur kaut kd mr

mains vsturiski - ir drusku nestabils, sld - pats no sevis, bez kdm laika

opercijm!

(Varbt tdas ir laika pabas - vai vl kas.)

11.2

Un viens no laika operciju uzdevumiem pat var bt padart o procesu (vismaz kds t atsevis viets vai noriss) kaut cik stabilku, viennozmgku, vienkrku...

11.3

Kaut tik nu ar vienkroanu neprcenstos!

Nodrzta vsture gan var eksistt galvs, bet par realitti tas tik droi nav.

12.1

J, un es vl neesmu apskatjis kooperatvs darbbas, kad arheologi un laika

operciju veicji darbojas saskaoti!.. Bet lai pagaidm paliek.

12.2

Vl cita lieta. Kdi bli uzstda sev uzdevumu: k pankt, lai tdos un tdos izrakumos pardtos vairk zeltlietu.

Tas gan neizdodas vien rvien - un zintnieki paspj (=?) ievrot dot objekta vstures izmais o zelta uzkrans tendenci, sava veida atraktoru, - un paziot ar policijai.

Vai nkamie progresori... tas ir, bli, bs gudrki - un k tiei tas izpaudsies?

12.3

Pie viena. Vai nav iespjama ar kda atraktoru analze?

12.4

Un vsturisk procesa - vai pat paa laika! - skatjums nevis tradicionlaj eometriskaj form k uz punktu, lniju utt. kopu (pie tam vl pamatos tdu gludu un vienmrgu), bet k stipri savdk?

12.5

Protams, var bt biras spekulanti un ar pai bukmeikeri splei uz dadiem vstures faktiem - utt.

pai atvlts, pietiekami dros vstures vietis (vai varbt vienkri imitciju poligonos) - vstures maintju sackstes un citi ovi.

Bet reiz msu skol vstures poligon (...)

13.1.

Droi, ka ir ar nopietnkas, tas ir, relajai arheoloijas zintnei tuvkas idejas, kuras es eit spldamies (k vienmr, vairk ar abstrakcijm) neesmu apskatjis.

13.2.

Jebkur gadjum ideju par vienmr maingiem vsturisks informcijas avotiem izslgt, protams, nevar.

Vl vairk, t kaut kd mr var bt spk jau tagad.

Pat ja tiei nemaina laikmetu, t mijiedarbbas ar tagadni tau vienalga mainsies.

13.3

Bet ja maina...

14.1

Tiktl par arheoloiju.

Bet kda vartu bt - un kdas iespjas dot - pagtnes interneta, pagtnes

tmeku ptniecba? Ar tiem sava vsture tau jau ir.

Nerunjot nemaz par nkotni...

14.2

Kds vartu bt par arheoloiju visprgks jdziens - teiksim, kas pta vstures pdas msdiens vispr, bet nevis tikai izrokams? Vai te var bt (vai pat kdas jau ir) visprgas (un relas, produktvas) metodes un likumsakarbas?

14.3

K vartu viena otrai paldzt nkotnes prieknoteikumu un iedgu ptana tagadn (un ar pagtn) un paas gatavs nkotnes ptana ar laika

ceojumu paldzbu u.tml.? Un, trekrt, pati nkotnes radana?

14.4

Ko jaunu ai liet var izdomt, ja skata pau tagadni nevis k vienu momentu,

iekji viendabgu, bet gan saretk - teiksim, diahroniski, laik izstiepti, attstb utt.?

14.5

K vispr vartu sadarboties vsturnieki no dadiem laikmetiem?

35. PASAULE, KURA NEPASPJA AIZIET BOJ

1

Hronoklasms: plak nozm laiku ca vai k tamldzgi, mijiedarbba/pretruna starp dadu laiku lietm, procesiem, ietekmm.

(Kad nonk saskar tas, ko normlos apstkos ir laiks.

Citiem vrdiem acmredzot, mains laika topoloija. Lai gan, iespjams, ir vl citi laika topoloijas izmaiu veidi.)

aurk nozm laika paradokss, das pretrunas ask un koncentrtk forma.

Es parasti lietoju aurko nozmi.

2

Fantastik joprojm valdo stulb ideja, ka pat mazs hronoklasms (teiksim, es pagtn noaudos mazliet savdk) varot izraist pasaules bojeju, ir noriebusies ldz nelabumam.

Kdi fizikli procesi tad var du bojeju izraist, k tas vispr var notikt?

(Fizikli procesi! Es neskaitu slinkumprocesus smadzens - kad autoram ir vieglk nozmt pasauli nek iztloties pasauli ar darbgiem hronoklasmiem.

Vai varbt tie ir smadzeu drmprocesi, tieksme uz katastrofm.)

Bet hronofantastikai ideja ausmgi trauc. Bailes no iedomts katastrofas paraliz domanu, un hronoklasmu iespjas praktiski nemaz netiek pttas.

3

Bet labi, pieemsim, ka pasaule var aiziet boj no hronoklasma - varbt klasms trpjies tds pai radikls.

Tau tad jau var bt ar vl radiklka situcija - kad klasmi nk td gzm un td trum, ka pasaule vienkri nepaspj aiziet boj - kad jau uznk krtjais klasms, un viss atkal mains...

4

Varbt pasaules bojeja drzk var draudt taisni tad, ja pietrkst hronoklasmu!

Vai kdas atsevias sistmas, kaut vai manas, bojeja.

Ziniet, pasaule/sistma nebs pietiekami ilgtspjga tur laiks ir par vienkru, bez hronoklasmiem...

5

Ko klasms var un ko nevar izdart, tas var bt atkargs ar no t, cik laika tam ir atvlts?

(Un o efektu var izmantot tehnik. Varbt pat bs tdi specili rini.)

6

Nez kpc visbiek dom, ka pasaul ir tikai viens hronoklasms. Bet t tau nav. Un pret vienu klasmu tau var izsplt otru klasmu!

Vai ar tas var pats izsplties.

Ar dot klasma iekien (t norises proces) var uztaist otru klasmu, ar ko var (tai vai cit mr) regult pirmo.

Vai otrdi, uztaist aptveroo klasmu.

7

Vl vairk! Viens un tas pats klasms, uzskrienot virs dadiem procesiem un

dadm closakaru sistmm, var izraist/prveidoties vairkos klasmos!

Kuri var skt splt sav starp.

8

Acmredzot hronoklasmi organizjoties kst arvien interesantki.

9

(Ka hronoklasmi var veicint nevis bojeju, bet gan paorganizciju pie tam varbt pat augstk attsttu, nek ldz im, pateicoties jaunajai, iespjm bagtkajai laika topoloijai is aspekts, iet, nekur nav ptts.

Lai gan varbt lielej fantastikas jr pa kdam gadjumam ir bijis, tikai nav atrasts un apkopots...

Var jau bt, ka te bs vieglk nevis meklt, bet izdomt uzreiz paam...

Paorganizcija laik ir bijusi erram Kleinam.)

10

Un galu gal, cik saprotu - pietiekami sekmgs uzmjs var atauties emt

kredtus, lai arvien paplaintu un attsttu savu uzmumu... Ar hronoklasmiem var bt tpat!

11

Starp citu... Vai var bt ar tds stvoklis, kur pasaule gan ir gjusi boj, gan nav,

atkarb no atskaites sistmas? Un ttad pat pc beigm vl nekas nav izirts?

(Galu gal mums tau te ir darana ar laiku, pie tam vl ar paradokslu!)

12

Vl. Pieemsim, js izdart tdu izmaiu pagtn, kas var novest pie jsu pagtnes Es (jsu pagtnieka) bojejas.

Tau ticamk, ka ds priekstats bs vienkrojums, bet realitt bs saretk. Vstures izmaiai nemdz bt kdas vienas viengas sekas (tik preczi var noprepart tikai reizm) - patiesb t aizer vienu lietu, otru, treo...

13

Un tad var iznkt, ka jsu veikts darbbas vienas sekas var izsaukt/veicint tradiju, otras tai pa laik to novrst/kavt, tres darboties vl k savdk...

Visprg gadjum aina bs tuvka realittei nek vienkri bojeja.

14

Vl saretk ir, ja s dads izmaias, jsu veikts it k viengs izmaias sekas, izplats ar dadiem trumiem (kuri pie tam vl var bt nevienmrgi).

15

Un tas viss ir process (nevis viens momentns akts) - un procesa gaitu tau princip var ietekmt vai pat vadt.

16

Tad var jautt: varbt ka (daudzos gadjumos vai pat pa lielkai daai) labk ir veikt pagtn nevis minimlas izmaias, bet gan bagtgas lai btu vairk iespju? Tai skait - iespju novrst tradiju?

17

Acmredzot var iedomties ar variantu, kad izvles iespjas nebeidzas nekad.

18

Jo vairk, ja zon, kur darbojas/kuru ietekm jsu veikts izmaias, ir ar laika ceojumi.

19

Un paradoksi!

(Vai kaut kur ir pttas paradoksu mijiedarbbas un paradoksu sistmas?)

20

...Protams, vstures maiu ir vieglk iztloties k momentnu un preczu, tru aktu. T var skum labk saprast, kas t vstures maia tda ir.

Tas ir labi vstures maias becei, bet ne vstures maias romniem un drmm.

21

(Bez tam te jau drzk iznk nevis izmaia k darboans pa vstur, bet gan

vienas vstures nomaia ar otru vis blok, kda visvarena spka veikta kaut

kur no rpuses.)

22

Tas pats ar hronoklasmu. Pretruna, un viss nejautjot, kda tiei pretruna, kd un cik pla apgabal darbojas utt. Pretruna vispr (un iznk, ka visas pretrunas ir viendas). Un, ja pretruna var sagraut mazo knipsti - elementro izteikumu vai tam atbilstoo elementro, bezgalgi ciei fiksto situciju - tad automtiski pieem, ka t var sagraut jebkuru sistmu...

23

Protams, katrs autors raksta, par ko un k vi grib.

24

Ar pati realitte ir pietiekami sareta un daudzveidga, lai (pieemot, ka pagtnes maia vispr ir iespjama) pa reizei realiztos visdi varianti.

Ar izmaias preczi pc pastjuma un it k no rpuses veiktas.

(Un ar idejas par tdiem variantiem var attstt tlk iegstot ko jaunu un interesantu!)

25

Slikti, ja autors (un lastjs) vispr nezina, ka var ar savdk, ja vi ir saistts,

kdu mazattsttu jdzienu hipnotizts. Slikti, ja autori visi mjas aur iespju lauci un prsvar atkrtojas, atkrtojas, atkrtojas...

26

Par hronoklasmiem varu apgalvot diezgan droi:

pasaule nepasps aiziet boj!

27

Iespjams, ka izteikti hronoklasmtisk pasaul nepasps izbeigties ar dotais cilvks.

Vai ka vi pat var atgriezties!

36. MANS SAPU HRONOKLASMS

(Mazs ieskats nkotnes literatr

ja nemaldos, apmram Ta laik)

0

...Prsvar gan laika tm ir samr vienkri piedzvojumu romni un, nereti, klasikas prstrdjumi.

K jaunaj srij Mans sapu hronoklasms.

1

Piemram, Ca par hronoklasmu: lmeru ciltij (pc krtj tesia kaut kur laik) nodziest hronoklasms, kas cilts dzv enerja jaunas alternatvas (pateicoties savam patnjam pretrungumam), - un tagad ir jmekl jauns, vislabk jnozog.

K var nozagt hronoklasmu, to msdienu lastjs pamatos zina, saka Tlis no nkotnes.

(Prototips klasik: Ron - Ca par uguni.)

2

Sprda odiseja:

galvenais varonis ceo laik, mekljot kdu pai izcilu hronoklasmu. Atgrieoties mjs, izrds, ka taisni taj vi visu laiku ir dzvojis.

Un ka pasaule tpc ir tik jocga temporl zi, ka vi to ir skatjies (un piedzvojis) no hronoklasma iekpuses...

Bet kas par neparastiem piedzvojumiem laik - un kas par (hrono)rdjumu!

(Prototips: Brigadere - Sprdtis. Bet varbt vl: Homrs - Odiseja.)

3

Hronoklasms, kur tomr bija ceturtdiena

(uzmanbu, spoilers!):

klasmu mednieki, k beigs izrds, pai ir hronoklasmi, kurus tie med.

(Pie laika paradoksiem jau t ar nereti notiek.)

Prototips pieder estertonam.

4

K nozagt tiei miljonu?:

ar klasma paldzbu jnozog mkslas darbs, kura vrtba ir viens miljons. Visgrtkais ir t sagatavot hronoklasmu, lai iznktu precza summa, td par ldzdalbnieku tiek aicints eksperts.

(Prototips: franu kinokomdija K nozagt miljonu, 1966.)

5

Vl srij ir diezgan daudz daidarbu, kuros aprakstts duelis vai citda veida sackstes starp hronoklasmiem.

6

Tlk, ir poma Vladimira Majakovska stil 150.000.000.000.000.000 jeb 150 kvadriljonu... protams, hronoklasmu - nebsim skumaini, revolcija tau!

(Prototips saucas drusku vienkrk, 150.000.000, un domts laikam toreizjais Krievijas iedzvotju skaits.)

7

Bet lielgabarta romn Baig vtra!

tiek pardts, k vien atsevi klasm tiek nodibinta padomju vara - un k ai varai pc tam izdodas sapurgt pat hronoklasmu.

Sevii aizraujoi attlota varong ca par plna izpildi laika paradoksa apstkos.

(Prototips, visticamk, ir Via La bdgais padomju laika romns Vtra - bet varbt vl ar kdas citas grmatas. ieeu par padomju varas dibinanu - tur vai citur - savulaik bija daudz. Bet romnu par plna izpildi u.tml. bez sava gala.)

8

Ir latviski rmie Laikastraumni,

kur atainots zemnieciski pamatgais darba ritums, kopjot savu hronoklasmu...

Ja skolnieki jau pirmos (Edvarta Virzas) Straumnus nevarja ciest par grto valodu dikttos - tad iedomsimies, kas notiek tagad, ar izkoptam hronoklasmam atbilstou gramatiku...

9

Spoilerida.

Pirm tika uzrakstta pc Homra Ilidas motviem, bet vlk rads vesels dairades virziens ar visdadko grmatu Spoileridm.

Trojas kara gait un varou likteos nemitgi iejaucas, k iet, prdabiski spki spoileri, kuri saka priek nkotni.

(Vai kaut ko tdu no pagtnes un tagadnes, kas normli btu juzzin nkotn.)

Pie tam, atirb no sengrieu liktea, spoileri ir dadi un var paldzt katrs savai karojoai pusei vai personam, tpat k dievi.

T nu varoi cns...

dos apstkos nemitgi rodas visdas problemtiskas, tai skait ar para-dokslas, situcijas.

(J, patiesb jau Trojas kara, visticamk, nav bijis. Ar o faktu var iesaistt spl, un tad variantu spektrs paplains vl vairk!)

10

Korekcijas romni.

Ldzg krt ir virkne grmatu, kurs

* klasisko hronofantastikas darbu personi (vai jauni personi, bet klasikai analoisks situcijs)

* kori pai savus (klasiskos, lastjam jau zinmos vai viegli atpazstamos) laika ceojumus (vai citas hronoopercijas)

* visbiek - ceojot pai savu iepriekjo ceojumu laik

(lai gan var ar savdk - piemram, attlinti, ar signliem),

* un briem tdjdi kraujot paradoksu uz paradoksa.

Reizm tos sauc par korekcijas romniem. (Lai gan is jdziens ir plaks.)

Ir ar dada veida autokorekcijas romni. Tai skait multimediju vid.

eit var lietot ar paralls vstures - piemram, korito un nekorito -, un dadas attiecbas un mijiedarbbas starp tm.

11

Ir pat Miruo dvseu mnus treais sjums:

vl neeksistjos Napoleons uzprk vl neeksistjous hronoklasmus, lai ar laiku, tiem enerjoties (paradoksl krt kaut kur pagtn), vi par spti jebkurai loikai uzrastos un tomr iekarotu pasauli.

(Gogolis. Mirus dvseles.)

12

Kdi ir un vl bs (post-Kerola) Alises piedzvojumi hronoklasmu pasaul un vl Aizklasmij, pie t eit nekavsimies.

13

Un, protams, Divpadsmit hronoklasmi:

vien no izsol prdotajiem 12 klasmiem (nav zinms kur) ir paslpti drgumi vai vismaz iespja tos dabt, plus vl atslgas no dzvoka, kur glabjas nauda...

Bet vai tad pats hronoklasms nav vl lielks drgums - vismaz ja cilvks mk ne tikai sdt uz t?

(Ilfs un Petrovs. 12 krsli.)

...Un t tlk...

37. K NOKT VAIRS NEEKSISTJO VSTUR

1.1

Ja ir iespjami laika ceojumi un vstures mainana, tad...

Domjat, ka reli pastv tikai pdj vstures versija?

Teiksim, tikai pdjo reizi labotais 1234. gads?

1.2

(Un... kura tad ir pdj, ja iespja ceot laik un maint joprojm pastv?

Vai ceotjiem no dadiem laikiem ts ir dadas?

Vai atkarb no vl kdiem apstkiem? No atskaites sistmas?

Vai varbt ieviest kdu piekuves jdzienu?)

2.1

Izskats, ka n - un ka, ceojot laik, ms varam tikt ar atceltajs versijs.

Teiksim, t...

(1) Atrodam, ar ko attiecgs izmaias vstur ir skus.

(2) Atrodam to laika operatoru (ceotju), kur ir pie vainas.

(3) Tad piekabinmies via marrutam laik - tikai izejam to pretj virzien.

(4) Nonkam uz via dzimts laika lnijas, moment, kad vi sk ceojumu.

(5) Bet pc tam vienkri dodamies pa o laika lniju atpaka uz to - veco - 1234. gadu, kur bija pirms via ceojuma... un te jau tas ir!

Ttad ms tomr varam nonkt atceltaj, neeksistjoaj laika moment!

Iessties kdam vai kaut kam ast un iet gar visu izmaiu procesu otrd krtb.

Ja nu ir mainjies ar pats process - tad ar gar m izmaim ir jnoiet.

2.2

T, lk, man iznca, ka acmredzot:

1) Lielaj Laik neko nevar pilnb izncint (tai skait gan ar slikto),

2) aiz katra vienkrk laika ceojuma (uz pagtni bet vai tikai?) patiesb stv sazarotais laiks. Vai pat hronooperciju universuma laiks (skat. cit noda), kur ir vl plaks. Bet varbt ar vl kas saretks.

2.3

Iespjams, ka (paa laika un) hronooperciju skarts lietas atiras sav starp nevis ar eksistanu/neeksistanu vispr, bet gan tri operacionli, ar to, kd veid tm piekt.

3.1

Alternatva - pieemam, ka stiprka ir pretrunas otra puse: laika ceojum veikts izmaias iepriekjo variantu pilngi izncina, un nekda atgrieans nav iespjama vairs nav kur, vispr nav.

3.2

sti pierdt nevar ne vienu variantu, ne otru, nav faktu. Nav, vismaz msu sniedzamb, pau laika ceojumu.

3.3

Lai gan otrais, izncgais variants t k run pret paam laika ceojumu garam:

k tad t, pa vienu lniju ceot laik var, bet saretk nevar, kpc tdi mksloti ierobeojumi?

(Bez tam, ja laika ceojumi ir, tad k ms zinm, ka msu pau laikmets nav no neeksistjoajiem?)

Ja ms tiem varam ceot laik, bez jocgiem ierobeojumiem, tad ms varam tikt ar pie izncintajm lietm no laika ts tau nepazd!

(Lai gan tas ir secints no paas laika ceojumu idejas, bet nevis no konkrts un empriski prbaudms fizikas.)

3.4

Ar metodoloiski apsvrumi mudina domt, ka relkais bs nevis absolti ierobeotais vai absolti neierobeotais variants, bet gan relatvais, ar nosactiem ierobeojumiem, kurus pie zinmiem apstkiem var ar prvart.

4.1

in shm pieemts, ka visas nozmgs izmaias (to lokalizcijas laiktelp) izkrtojas (pietiekam mr) uz vienas lnijas kas stenb droi vien ne vienmr bs.

Ar pati ieana laik (teiksim, gar m izmaim) priekstatta k ieana pa vienu lnijas veida trajektoriju kas stenb droi vien nav obligti.

4.2

Un, piemram, ja izmaias ir nostjus kaut k vairks lnijs, tad varbt ders vairku koordintu laika manu darbba...

(Vai tas bs tas, ko vartu saukt par N-ro jeb daudzpozciju laika manu? Vai vismaz par vienu ts paveidu?)

4.3

Bet, k tad bs visprg gadjum, to es nezinu. Jautjums tomr paliek vl drusku atklts. (Kas laika tematik acmredzot ir visparastk lieta.) Tau es esmu noskaots optimistiski.

5.

Iedomsimies, ka bijuo vsturu (ar biogrfiju utt., ar tehnoloiska procesa stadiju un variantu) apmeklana ir parasta lieta...

Kas tlk?

38. VISPRINTIE LAIKA CEOJUMI

JEB DIVDIMENSIJU SHMA, JEB PAPLAINTAIS EVERETISMS,

JEB HRONOOPERCIJU UNIVERSUMS

1.1

Ta ststs no nkotnes. Preczk, mans prststs.

Pc vienlnijas laika modea jums, k zinms, nk sazarotais laiks, kuru viskonsekventk ieviesa XX gadsimta fiziis Hj Everets (un nevis fantasti).

Viam visas alternatvas, viss, kas vien vispr ir iespjams, realizjas stenb tikai katra iespja sav parall Visum, var teikt, sav laika atzar.

Piemram, vien vstures variant (pareizk, variantu kop) Napoleons zaud Vaterlo kauju, cit vinn (pai par sevi bija iespjami abi varianti, zaudjums pie Vaterlo tau nebija fatli neizbgams). Vl cit vi nemaz nav atstjis savu Korsiku vai pat nav piedzimis.

Pasaule pati no sevis (ar bez laika manm u.tml.) nemitgi sazarojas visos iespjamajos variantos, BT nozm SAZAROTIES.

1.2

Un tagad pa iem atzariem, pa da tipa Lielo Laiku, ar var ceot ja jau varja ceot pa linero laiku, tad kpc ne pa sazaroto?

dos ceojumos (un cits hronopercijs) ir iespjams daudz kas tds, k nebija ceojumos vienlnijas laik.

Evereta modelis ar atrisina (visum) vienlnijas laika ceojumu clonisko jeb vectva paradoksu (problmas gan var bt ar dam pam lietm, ko ms gribam pankt ar laika ceojumu).

1.3

Bet vai js kdreiz esat ceojui pa visiem (pasaules vai kaut jel kda objekta) vstures variantiem, kdus vien var izraist ar laika manm un vl trakkm lietm?

Tas ir, nu jau SuperLielaj Laik?

2.1

Vien nu jau slaven romn ir aprakstts, k dadi laika ceotji ietekm laika manas radanu.

(Tradicionli saka izgudroanu, lai gan stenb tas ir daudz saretk un fundamentlk, laika manu nevar vienkri izgudrot k velosipdu.)

Un k ldz ar katru ceojumu mains pati laika manas raans un ts tlk vsture.

2.2

Autors apskata labi dekomponjamu variantu, bez laika mudeka (skat. cit viet), kur var pietiekami strikti noteikt, izdalt atsevius laika manas radanas gadjumus un atsevius vstures variantus.

Bet galven sieta lnija ir diezgan vienkra.

2.3

Publisks laika manu stvvietas uzraugs Karodzi sav teritorij atrod zem

nokrituu mutautiu un mekl panieku, kam to atdot.

Stvvieta atrodas tuvu (tuv sniedzamb) Laika manu vstures instittam (vai

kam ldzgam). Un stvvietas klienti pdj laik (domts vietjais laiks) visvairk

ceo uz tiem momentiem, kad tika radta pati laika mana.

Bet laika mana ir radta daudz un dados laikos un veidos. Jo vai jebkur laika ceojums var maint vsturi (jeb papildint laika manu raans lielvsturi pc Evereta principa). Tai skait pai Institta ldzstrdnieki nereti mina laika manas tapanas vsturi uzlabot.

Tad nu Karodzi, mekldams, kam atdot atrasto mutautiu, veic ceojumu pa vism m izmaim pc krtas.

(Vai t viam paam liekas, ka pa vism.

Un ka pc krtas.)

2.4

Mjs, apkopojot savus iespaidus, Karodzi uzraksta pau pirmo laika manas radanas rsenisko vsturi: k is cilvcei tik svargais moments ir mainjies (un attstjies!) dadu laika ceotju ietekm (bet reizm ar pats no sevis).

2.5

Karodzia tekstos un, vl jo vairk, vis romn ir izdarti pirmie provizoriskie secinjumi par rseniskajm vstures likumsakarbm.

Un, protams, par to, k laika ceotjiem pankt tdus laika manas radanas variantus, kuri btu vislabkie.

Labkie no kdu specilu uzdevumu viedoka vai pat stratiski, no visas cilvces un visas laika apganas lietas viedoka.

Bet slavenais mutauti ir nokopts* un ievietots literatras muzej.

* Nejautjiet man, k un no k, es to nezinu.

3.1

Tik tiem. Ja laiku iztlojamies k vienotu plsmu (patiesb gan t bs savos mros vienota, savos mros n, k viss pasaul), bet plsmu tlk iztlojamies k lniju, tad...

Kas ir rseniskie laika ceojumi?

Varbt ceojumi... laika momenta iekien?

J, gandrz t ar sanca!

3.2

Ja vstures izmaias - un atbilstos laika (laikmeta) versijas - slojas cita uz citas, tad k ms turpmk ceosim?

Varbt ar nordi 1234. gads vairs nepietiks, un bs jnorda ar, uz kdu versiju ejam?

3.3

Un ttad katram notikumam bs koordintes nevis vienkri uz laika lnijas, bet... k to lai saka... visu versiju telp? Visu veikto (un pat vl veicamo?)

izmaiu telp, hronooperciju telp?

(Es to iesaucu par hronooperciju universumu.)

Un laika ceojumi notiks tds k divs dimensijs?

3.4

Tik tiem, ja ir bezgalgi daudz laika ceojumu (vispr hronooperciju) un ja katrs

laika moments (un vispr itin viss, kas pasaul ir) tiek maints bezgalgi dados veidos bezgalgi daudz reiu...

(Ieskaitot paas hronoopercijas... Bet tas lai pagaidm paliek.)

3.5

Tad ms - pirmaj tuvinjum - varam iedomties tdu k divdimensiju tabulu vai telpu, kur gar vienu asi (pieemsim, gar vertiklo y) izvietojas parast vsturisk attstba (norml laika plsma), bet gar otru (horizontlo x) katra dot momenta (vai objekta) visas iespjams izmaias hronooperciju ietekm.

3.6

Un ms varam iet ne vien laika plsmas virzien vai pretji tam (gar y - tiei to ms visbiek saucam par laika ceojumiem), bet ar rseniski, gar x.

Ceot ne vien uz tdu un tdu laika momentu, bet ar it k momenta iekien, pa vism t versijm, pa vism vienam un tam paam momentam iespjamajm izmaim (hronooperciju, piemram, laika ceojumu, rezultt) jeb, t teikt, varicijm hronooperciju universum.

3.7

Momenta, notikuma, izvlt objekta vai apgabala... vai varbt pat kategorijas un tmas... Pagaidm preczk neiziru.

4.1

Ja par objektu pieem kaut vai to pau Temudinu (ingishanu), tad tagad ms varsim skatt ne tikai via mums jau zinmo dzvi.

Un pat ne vien dado dabisko alternatvo biogrfiju spektru.

Bet ar variantus, kas realizjuies bezgalgi daudzu un dadu hronooperciju rezultt.

4.2

Redzsim viu ar tdos vstures variantos, kas bez laika ceojumiem (vai to dabiskajiem analogiem, vai kdm citm hronoopercijm) nemaz nebtu raduies - un ttad nebtu tapui ptmi.

Piemra pc, k vi (pats vai drzk via nukeri, Temudins ir nevis spkavrs, bet gan organizators) kaujas (vai k citdi mina tikt gal) ar visvisdkajiem laika ceotjiem, kuri grib viu un via vsturi regult...

(Tur tiem ir ko redzt!)

4.3

Un, protams, pie plak spektra ms viu izpratsim labk!

Un, protams, varsim labk plnot turpmks opercijas vstur.

4.4

rseniskos laika ceojumus (vai skatjumus) acmredzot savulaik plai lietos vstures stunds.

Un vstures laboratorijs.

4.5

Nerunsim vl par rslaika efektu izmantoanu tehnik...

5.1

Skaidrs, ka stenb ms varam iet ne vien taisni gar asm, bet ar pa patvagu

trajektoriju aj hronooperciju universum.

Visprintie laika ceojumi!

Varam nonkt pie visu notikumu, objektu, sistmu, laiku visiem variantiem, ar jebkd (?) veid maintajiem.

5.2

Sistmu? Bet ts tau ne vienmr bs koncentrtas vien punkt vai kompakt apgabal!

Ttad bs vajadzgi ar kaut kdi... neloklie laika ceojumi??

5.3

(Un laika ceojumi sava veida polisistmu telp? Laika ceojumi droi vien var atirties atkarb no atirgiem pasaules daljumiem dads sistms un laika daljumiem dados momentos?)

6.1

Pirm piezme. Divas dimensijas, protams, nevajag saprast burtiski, tas ir tikai tds uzskatms attlojuma veids. Skaidrs, ka viss variantu kopums tau nesakrtosies vien dimensij, tad jau drzk bezgalgi daudzs.

Divs dimensijs te ir nevis burtiski realitte, bet gan pati dot shma, nosact koordinu sistma.

6.2

Otr piezme. Tas, kas izvietojas rajon (0, y) uz otrs, vertikls ass, kad pirm koordinte ir nulle, acmredzot ir laika ceojumu un citu hronooperciju (vai to dabisko analogu) neskart (super)pasaule jeb neierosintais slnis.

Tas, ja neesmu ko sajaucis, atbilst klasiskajai Evereta telpai, kur sazarot laika lnijas tikai gu blakus viena otrai un nemijiedarbojas sav starp - un patiesb vispr neko nedara!

Gan jau ar tda var bt, vismaz zinm tuvinjum (vai varbt no kdu zinmu atskaites sistmu viedoka).

Dotaj koordinu sistm t laikam iznk attlota uz vienas lnijas, lai gan pati par sevi ir sazarota.

6.3

To sareizinot ar hronooperciju telpu (kura ietver sev visvisdas o lniju mijiedarbbas vai vismaz ar hronoopercijm saistts), tad, iet, ar rodas paplaintais Evereta visums tas, kuru es tikko apskatju un kur klasiskais everetisms jau prstv niecgu (un pat saldzinoi neinteresantu) dau.

6.4

Tre piezme. ai shm nav emta vr grupans dadu rangu sistms (kas ir rela un var bt oti svarga skat. Jlija Murakovska 2024. gada

grmatu).

Te viss ir emts vienkri k atsevii punkti un vl pa visu Evereta

superpasauli, neemot vr pat dalanos/grupanos pasauls.

6.5

Ceturt piezme. Kpc man nav gadjies redzt ideju par hronooperciju universumu un t bija jizdom paam?

Lk, parast sazarot superpasaule fantastik ir un dod augus (paldies Everetam!) bet nav?

6.6

Varbt tpc, ka laika ceojumus (un, atbilstgi, citas hronoopercijas, ja par

tdm vispr iedomjas) parasti skata k veco vstures variantu izncinanu (pilngu izncinanu, tas ir, vienkri izncinanu) vienlnijas laika ceoanas gar.

Bet hronoklasmu tm prtus ir tiktl prmuas katastrofas, ka ne par ko citu domt vairs nav laika.

Savukrt everetisti bs prk aizemti, ptot skotnjo, tri klasisko Evereta modeli...

Un ar everetiskos ceojumus jau mdz skatt pa vienam vai daiem, nevis lielus kopumus.

6.7

Tiktl par o vienkro everetisma paplainjumu t pirmaj uzmetum.

Kas grib, lai tik met vl klt!

7.1

Piekt piezme.

Starp citu. Ja kdi atseviie laika ceojumi (piemram, uz laika manas tapanas momentu, k institta audm vai Karodziam) ir sav starp saistti, ja varam atrast, teiksim, zinmu pctecbu starp tiem (bet t droi vien var notikt), - tad tie var veidot sava veida vsturti, sava veida pao laiku.

(Kas acmredzot bs rsenisks attiecb pret pamatlaiku.)

Un taj ms varam veikt ar opercijas, kuras btu saucamas par laika ceojumiem (vai vl kdas citas hronoopercijas). Ceojumi rslaik - vai, attiecgi, citos sekundrajos laikos.

7.2

Savukrt, ja tdas sakarbas-pctecbas ir dadas, tad var sankt komplekts no atirgm rsvsturtm/rslaikiem.

Reizm stingri noirtiem, bet reizm (ja kds ceojums prstv divas/vairkas atirgs tendences) tie var pa daai krustoties.

du laikagabalu savstarpjs attiecbas droi vien var kt pat visai saretas.

...Nu kaut k apmram t.

8.

Vl piezme.

Pie viena pajautsim visprgk: vai var bt ceojumi topo, vl negatav laik

un kdas tiem bs patnbas?

Un ceojumi dados hronodos, kuriem piemt tikai daa no [mums zinmajm] laika pabm?

Vai kuriem piemt gan kdas laika pabas, gan vl kas vairk?

Un tdos, kuri savs pabs btu vl bagtki, vl attsttki par laiku?

(Kdi tie vartu bt? Variantus!)

K vispr var attstt pau laika jdzienu vai pau laiku?

9.1

Vl. Viena pretruna.

Princip es varu hronooperciju universum redzt visas hronoopercijas un to radts izmaias (vienkrbas labad pieemsim, kd hronoskop vai hrono-vizor, pasvaj laika man).

Ttad, plnodams kdu laika ceojumu vai citu hronooperciju, es princip varu to vienlaicgi redzt k jau realiztu?

9.2

Tiesa, cik zinms, tad laika mana pretrunas d brokasts un no t aug lielka un stiprka. T vismaz ir bijis ldzinj hronofantastikas vstur.

9.3

Laika mana vienkrbas labad varam pieemt, ka tas ir kaut kas viens patlaban iet pietiekoi iespjama, lai par to btu interesanti domt.

Un pietiekoi neiespjama, lai dotu arvien jaunas pretrunas - un attstbas iespjas!

9.4

Bet konkrti aj gadjum vartu bt t...

J, kaut kas no tikko mint (9.1) vartu ar piepildties - tau prk burtiski tam tict nevajag.

Droi, ka stenb is universums bs atvrta sistma.

Starp citu, tas paver iespjas jauniem sietiem.

9.5

Tomr... Pirmkrt, tict jau nevajag - bet varbt to var kaut k izmantot, lai (vismaz fantastik) gtu kdus jaunus efektus un bagtintu pasauli?

9.6

Otrkrt - kdas pabas un kdi likumi tad sti ir atvrtm hronofantastiskajm sistmm?

9.7

iet, fantastika ar to oti maz ir nodarbojusies. Lai gan das sistmas acmredzot ir daudz tuvkas realittei nek noslgts.

Nez, vai zintn kur neliner revolcija un preja uz atvrtm sistmm ir notikusi vai vismaz jau sen ieskusies ir kaut kas piemrots dotajai hronofantastiskajai tmai?

39. HRONOOPERCIJU UNIVERSUMS BET KAS TLK?

1.1

K tad man nupat mintaj shm vl nav...

( nodaa iznk diezgan abstrakta un nenoteikta, lastjam tas var bt ar nepatkami.)

1.2

Pirmkrt, in jaunaj supervisum, iespjams, ir ar aktvie punkti - teiksim, hronoklasmi, kas pai (ar bez sveas laika manas iejaukans) nemitgi ener kaut ko jaunu...

1.3

Hronoklasmu (laiku cu, laika paradoksu) eit var uzskatt par

* tdu (spontnu vai mkslgi radtu)

* dadu vietu, lietu un sistmu saistanos/mijiedarbbu laik,

* kura ir pretrun ar (to, ko ms uzskatm par) dabisko, normlo laika gaitu

(dotaj msu uzskatu un msu laika apguves attstbas stadij),

* un no dabisk laika viedoka

(no dots laika attstbas stadijas viedoka?)

t ir paradoksla.

Apmram t.

1.4

Manuprt, ir visai dabiski pieemt, ka hronoklasms, bdams agrk (hm, agrk...) nesaisttu (laika irtu) lietu kontakts/mijiedarbba - un sava veida pretruna -, ener jaunas iespjas.

1.5

Vai pasaule ar ilgstoas darbbas (un ar izteikti atvrtiem) hronoklasmiem jau nelauas r no vienkr hronooperciju universuma un neprasa kdu plaku un attsttku shmu, to es nezinu.

1.6

Ttad, pirmkrt, aktivitte, piemram, aktvie punkti koordinu sistm.

2.1

Tlk!

Es tau atkal vienkroju. Mains ar paas hronoopercijas! To klsts nav fiksts un galgs!

(Jo vairk, mainoties hrono-universumam - tas dod jaunas operciju iespjas.)

2.2

Piemram, hronooperciju vsturisks (bet dakrt ar indviduls jeb ontoentisks) attstbas gait vartu rasties arvien daudzvietgkas opercijas (bet reizm ar automtiskas operciju sistmas jeb remi) - kuras saista zinm veselum, zinm sistm arvien plakus un daudzveidgkus apgabalus, vietas

un procesus laik.

Var teikt, dinamiskas konstrukcijas laik (jeb pri laikiem).

2.3

Varbt sav galj attstb ts pat ks...

Lielkas par pau pasauli, par doto universumu?

2.4

Tas ir.

Iepriekj izklst es apskatju viengi tdas hronoopercijas, kuras maina atsevius punktus, cieti un vienkri.

Tau stenb viss var bt saretk.

Un tas ir svargi, ka hronoopercijs var mainties ne vien atsevii notikumi, punkti vai citas loklas lietas, bet ar organizcijas, struktras, sistmas, reioni. (Varbt ar kategorijas, tmas...) Un to saistba ar atseviu punktu izmaim var bt nevis cieta un vienkra, bet gan, teiksim, neviennozmga.

2.5

Ttad, otrkrt, pati universumu veidojoo operciju bze nav ierobeota, un izmaiu veidi tpat.

3.1

Vl tlk.

Ldzgi k s idejas ietvaros vienkrais everetisms tiek paplaints ldz (gan ar everetiski organiztam, vismaz skum) hronooperciju universumam (kur gan, iet, izrds atvrta sistma) t var bt ar vl citdi universumi.

3.2

Everetiski organizts - tas ir, tpat balstts uz notikumu (jeb loklo) clonisko sazaroanos, kur atsevis iespjas noiras un veido katra savu pasauli - lai gan tlk s pasaules var dadi saistties un mijiedarboties.

3.3

Bet tas neietver piemram - variantus, kuri balsts nevis atseviu notikumu, atseviu punktu, bet gan struktru izmais.

4.1

Kdas, piemram, savos nolkos ir scis praktizt, gan vl vrgi, matemtiis topologs un vstures zintu arlatns Anatolijs Fomenko.

4.2

Piemram, viam dadi laika momenti un pat laikmeti, k ar zemes un pat personas teiksim, Zlamans un Czars, - var bt viens un tas pats.

T ir dadu punktu vai apgabalu identiskoana, kas maina vstures struktru (nevis vienkri atsevius notikumus), ts topoloiju.

4.3

Ka Fomenko ir skris ko principili jaunu, tas man ienca prt, kad tmekl redzju fantastisku romnu par alternatvo vsturi ar Fomenko hronoloiju.

(Kuru gan t ar neesmu izlasjis.)

Tas jau ir kas cits nek vienkri taist alternatvas mums jau zinms struktras

ietvaros, mainot atsevius notikumus (punktus) taj.

4.4

Bet, tict vai netict konkrti Fomenko hronoloijai msu relaj vstur, - tas vairs neattiecas uz lietu.

Es tai neticu, tur sank aplambas.

Toties paas hronoloiju un citu hronostruktru varicijas un izmaias visprg veid man neiet neticamas. Lai gan pagaidm ts ir tikai fantastikas priekmets.

5.1

o pieeju var vl paplaint un radikalizt.

Pirmrt jau Tikpat labi var bt identiskoanai pretj opercija (viena Zlamana viet divi trs, tai pa vstures lnij) un vl daudzas citas.

Fantastik jau nu noteikti.

5.2

Piemram, iedomsimies uz labu laimi...

K divs Apennu pussals, labaj un kreisaj, ldzgos apstkos paralli sk veidoties divas Romas lielvalstis (nosaukumi var atirties)...

K divi Freidi (kaut gan uzvrdi var atirties), attstot visum ldzgas teorijas, nikni strdas par detam (katram tau pieder vieng iespjam patiesba)...

Un t tlk.

Varbt laika struktra te ir pat tda, ka tamldzgas lietas var notikt ik uz soa vai ik uz otr vai tre.

5.3

(K jau cit viet teicu, interesanti btu izmint tdu variantu. Divas tikpat k identiskas Krievijas ar dvu Putina remiem karo sav starp - divm Krievijm vien pasaul ir vieta, bet divm Lubjankm n. Un tad pardt, kdu propagandu ts taisa viena pret otru...)

5.4

Jautjumu, k tdas hronostrukturlas izmaias realitt vartu rasties, es pagaidm neapskatu.

Bet vismaz fantastik das iespjas noteikti radsies!

5.5

Protams, ms jau tagad varam priekstatt vl daudzas citas opercijas. Maint vietm (objektus, notikumus, sistmas utt.). Padart tos klejojous. Vai dispersus, izkaisti izvietotus. Vai...

5.6

Gan skaidrs, ka objektu, notikumu utt. novietojums vstur un laik nav glui nejauba, viena lieta mdz bt daudzjdi saistta ar citm un pakauta vsturiskm likumsakarbm.

Manipulcijas nevar bt pilngi patvagas. Ja mani vienkri aizmaintu uz Seno Romu, tad es ar izaugtu par seno romieti, nevis par sevi. Un viss.

5.7

Tau ar o pieeju nevajag prsplt. T vl nonksim ldz patiesbai, ka vispr neko nevar maint, pat paspert soli uz prieku telp nevar.

5.8

Starp divm pretjm abstraktm (pus)patiesbm (eit: ka visu var un ka neko nevar) atrodas... vl ne obligti patiesba, bet, k teiktu Atovs, problma. Un tai var meklt konkrtus risinjumus.

Ja mani aizmaintu uz Seno Romu, tau ne vienkri, bet...

(Variantus!)

6.1

Ejam tlk! Iedomsimies, piemram, ka notikums ir novietots vai ka cilvks un pat vesela civilizcija dzvo nevis vien punkt uz vstures lnijas, bet gan uzreiz divs vai pat vairks vstures viets (vienkri tda ir izrdjusies vstures un paa laika struktra).

Kdas patnbas bs ai dzvei, kdi efekti var sankt?

6.2

Un ka atrodas pat tds Visums (vai cits objekts), kur var pats maint savu attstbas etapu secbu.

(Tpat k laiks, ar attstba diez vai bs vienmr dzelaini vienlnijas drzk, ka tas ir tikai vienkrkais priekstats par attstbu.)

Un ttad iznk, ka laiks taj... ceo pats sev!

6.3

Protams, ajos variantos bs daudz pretrunu un problmu un, jo interesantks variants, jo vairk un pamatgkas.

6.4

Bet tpc jau ir fantastika, lai atrastu tm risinjumu. Vai vairkus. Vai pat oti daudzus.

(Vai lai attsttu o pretrunu tiktl, ka jau paliek interesanti!)

6.5

J, risinjumi bs ar visai dadu ticambas pakpi. Bet, ja tomr mina risint, tad agri vai vlu var atrasties ar idejas, kuras ir tiei dergas rels pasaules izzinanai.

Cik daudzi no msdienu sasniegumiem savulaik bija fantastika! Un cik stipri ar laiku mains pasaules aina!

6.6

Pats Fomenko, iet, ir uzsdies tikai vienai opercijai, identiskoanai.

Via mriem (kuros domanas attstba acmredzot neieiet) laikam neko vairk nevajag.

Bet tds k jauns universums (vai universumu tips) viam nejaui tomr ir izncis.

6.7

Tau skaidrs, ka var bt vl visvisdi citdi universumi!

Fantastikai tie ir vajadzgi, par realitti vl redzsim.

Ttad, trekrt, var bt universumi, ko veido nevis atseviu notikumu, bet struktru izmaias.

K ar citi, vl daudz savdki.

6.8

Piezme. Esot tds Visums, kur viens pazstams matemtiis nevis noticja pirmajai topoloiskajai idejai, kura pagadjs (un ska no identittes pazmm vstur uzreiz taist pilngu identitti) bet gan ska ptt vstures topoloiju vispr. Matemtiiem tau patk visprint.

Un vi iegja vstur k attstbas (jeb attstoos sistmu) topoloijas dibintjs.

l, ka o Visumu ir tik grti Multivers atrast.

7.1

Tlk, vl viena no turpmk prvaramajm manas shmas aprobeotbm.

Es sku ar msu jau zinmo pasauli un, tlk, ar to vienkro Evereta superpasauli, kura rodas, tai sazarojoties, - k ts, mums skotnji dots pasaules, iespju izvrsums.

Un es turpinju ar hronooperciju universumu bet ts atkal bija tikai opercijas ar o jau iepriek doto iespju komplektu.

Visas paplaints pasaules iznca k virsbves uz vienas un ts paas skotnji dots (tas ir, msu) pasaules bzes...

Protams, ka paai dabai tas nebt nav obligti.

(Un ar msu pasaul un msu vstur var izrdties, ka is iespju komplekts ir nepilngs. Vai pat - ka jebkur iepriek dots iespju komplekts ir nepilngs.)

Drzk jau otrdi, mazie universumi bs atvasinjumi un auri specilgadjumi no lielajiem kuri bs vl daudz plaki, nek rds tagad.

7.2

K aiziet no s ierobeots bzes?

(Kur msu priekstatos liel struktra iznk tda k atkarga no msu mazs.)

Skumam - iedomties kontaktus, mijiedarbbas starp diviem/vairkiem/daudziem tda veida universumiem?

Vai caur retrosazaroanos, kas padara pagtni daudz bagtku?

Vai vl (...)

7.3

Ttad, ceturtkrt, lai gan par pamatu tika emta msu pasaules iespju bzes paplainana, tau tas derja drzk tikai uzskatmbai. Vajag emt kaut k visprgk (kas man paam vl nav sti izncis, pat abstraktas fantzijas lmen).

8.

Tlk!

Protams, visa ideja vl paliek tri Evereta iesktaj virzien.

No TRIZ fizisko pretrunu risinanas pamienu saraksta eit lieto tikai vienu pamienu: (savstarpji pretrungo stvoku) noiranu.

Vai, risinot laika paradoksus tlk, nevajadzs pretjo pamienu?

Un vai negribas pamint visu sarakstu?

9.1

Nu piemram...

Evereta supervisum atseviie visumi noiras pc principa: katrs pats par sevi iespjamais, bet ar citiem nesavietojamais variants sav visum.

Bet pati savietojamba tau ar var bt dada (piemram, atkarga no dots

laiktelpas informcijas ietilpbas). T, piemram, kvantu mehnika var savietot o to tdu, ko klasisk nevar.

Un varbt ir iespjamas tdas pasaules, kurs savietojas vai sintezjas ts iespjas, kuras cits, prastks pasauls ir noirtas.

Un varianti stenb var ne vien noirties, bet ar savienoties visdadkajos

veidos!

9.2

Un ttad. Vai vl plaks universums btu kda visu iespjamo sintu telpa?

9.3

(Atkal, iet, vienkrojums: sintezanas iespjm tau neredz gala.)

9.4

Tai skait ne vien punktu lmen, bet emot vr visus lmeus?

(Realitt lmei nav pilnb reducjami viens uz otru.)

Un vl var emt vr, ka t bs atvrta sistma.

Un, vl tlk, var bt, teiksim, kdas dinamisks sintzes, kuras paas velk klt sev tdus punktus, tdas iespjas, kdu agrk te nemaz nebija?

9.5

Tas pagaidm skan oti abstrakti un visai... neizteiksmgi.

No fantastikas viedoka droi vien dertu atrast/izdomt kdus spilgtkus piemrus, kuros darbotos dots idejas.

9.6

Man das spjas ir visai vjas.

Pats brnos, ka pakpeniski, os tekstus taisot, viena otra diezgan interesanta ideja tomr rads pat man...

Tad jau citiem bs vl daudz vairk.

10.1

Un vl piezme.

(Laikam iznca drzk joka pc.)

Bet kas ir manas dots divdimensiju koordinu shmas mnusvrtbu (negatvo izmaiu) kvadrantos?

Laika ceojumi uz parda?

10.2

N, tiem, iedomsimies, ka nulles punkti apzm nevis, teiksim, doto momentu eit un tagad, bet ko absoltku.

Ttad:

- nulle - paa objekta (vai pat pasaules) skums,

- pozitv virzien t izmaias hronooperciju (vai citu, vl interesantku iedarbbu?) rezultt...

- bet kas negatvaj virzien?

Kdas tur bs opercijas?

10.3

Tlk, varbt var dot klt vl kdas koordinu asis?...

K vartu tri formli paplaint shmu - varbt pat dados veidos un k

interprett os paplainjumus?

Varbt eit noders pat kda vienkra analoija ar skaitiem (no naturlajiem uz negatvajiem, kompleksajiem utt.)?

11

Domjams, ir vl daudzi un dadi, gan vairk relistiski, gan vairk formli, pamieni un iespjas, k attstt idejas tlk, vl aiz mana hronooperciju universuma.

40. VIENS=DAUDZ jeb SAZAROANS UZ VIENAS LNIJAS

1.1

Ttad no fizia Hj Evereta nk ideja par sazaroto Visumu, kur burtiski katram no-tikumam realizjas visi iespjamie varianti (tikai katrs sav atsevi, parall Visum).

Visa liel pasaule tad ir bezgalgs vdeklis, kur katr punkt un katr moment nemitgi sazarojas atsevios variantos (bt nozm sazaroties).

1.2

ideja ir kolosli paplainjusi msu iespjas hronofantastik un zinm mr ar vispr doman.

Evereta modelis ir visum atrisinjis ar clonbas jeb vectva paradoksu laika ceojumos, kur ilgu laiku bija galvenais arguments tam, ka laika mana neesot iespjama.

(Lai gan jsaka, paam Everetam nekdu laika ceojumu nav.)

1.3

Evereta hipotze nerun pret nekdm fizikas patiesbm (lai gan nav ar pierdta), un tai ir piekritji starp fiziiem.

Un vl vairk starp fantastiem.

1.4

Tagad der padomt, k o ideju var attstt tlk. Vismaz fantastik.

Nu piemram...


2.1

Variants, kur ms dabjam... sazaroto laiku uz vienas laika lnijas!

Pastv tikai viena laika lnija, UN tomr pastv visa alternatvo pasauu (lniju) bezgalba! Tie nav pilngi izsldzoi pretstati!

im nolkam tikai jpieem, ka ir iespjama ceoana laik.

2.2

Apmram t...

Ja katra izmaia vstur dod jaunu vstures variantu, tad ms varam os variantus izslgt un atkal ieslgt.

Teiksim, nostjamies mikrosekundi pirms attiecg laika ceojuma skuma un sabojjam vai izsldzam attiecgo laika manu - bet pc tam, kad bs vajadzgs, atkal sabojjam o sabojanu - un ttad palaiam visu atkal!

Un t tlk. Pc vajadzbas iesldzam un izsldzam izmaiu skum esoo laika manu un ldz ar to ar visu alternatvo lniju!

2.3

T var paemt ldzi uz savm mjm draugu no alternatvs vstures.

Bet, kad vi grib atgriezties, padart via vstures variantu atkal par eksistjou...

2.4

Un vars, paam pat neceojot, stt vstules uz alternatvo pasauli, to nodroins

automtiska sistma... Un pat sarunanos online.

2.5

T ms varam runt un mijiedarboties ar pasauli, kuras aktuli nemaz nav.

2.6

d laika model acmredzot liela nozme bs preczm kalkulcijm un datortehnikai... tas ir, informcijas tehnikai.

2.7

Bet vietas pietiks vism izmaim, vism opercijm - mikrosekunu mums ir daudz!

Te gan es nemu vr kvantu lietas, patiesb sekundi tomr nevar dalt bezgalgi.

Bet, no otras puses, es neizmantoju ar iespjas izvietoties virtuli, jaunradtajos loklajos atzarios vai cilpis, un iespjas, ko sniedz garkas prslganas operciju des... Gan jau ir vl kdas iespjas.

2.8

Var iebilst, ka, iesldzot jaunu pasauli, ms savu veco izsldzam, padarm par neeksistjou.

Tau patiesb pasaule neko pat nepamans, atliek vien to atkal ieslgt.

2.9

Drobas tehnika, kas garants, ka t galu gal tiek ieslgta, acmredzot ir visai elementra.

Bet varbt tdi efekti jau ir iestrdti pa fizik, pa dab, tikai jatrod.

2.10

Var domt, ka, pastvot attsttai operciju tehnikai (tas ir, galvenokrt informcijas tehnikai), sakari starp alternatvajm pasaulm bs masveidgi.

3.1

(Vai pat tlk! - ikdienii. Un var pat izveidot kopgu civilizciju. Tas nekas, ka ar dau no kaimiiem un ar dau no objektiem tu komunic ar laika manu/ieru/efektu paldzbu. T ir ikdiena, tev tas viss ir tepat un tagad.)

3.2

(Tam, ka no tradiconl viedoka skatoties, katr atsevi moment krietna daa no msu kopjs pasaules nemaz nepastv, - tam vairs nav praktiskas nozmes. Ms tam kpjam pri tikpat viegli k elpojam.)

3.3

(Ttad var bt civilizcijas, kurm pat ikdienas dzve balsts uz laika manm un laika efektiem.)

4.1

Viss bezgalgais alternatvo lniju kopums te atrodas uz vienas lnijas.

Vai t k atrodas, t k neatrodas - bet uz vienas lnijas.

4.2

Atirb no klasisk everetistu modea eit alternatvas pastv nevis aktuli visu laiku ldzs, bet gan virtuli, pateicoties specilm opercijm.

(Caur operatoru. Lielos mrogos, tas ir, masveid vl ar caur informcijas tehnoloijm.)

Bet pastv!

4.3

Un tas vl ir jautjums, kur variant (klasiskaj Evereta sazarojum vai

operatoru skaitotju sazarojum) iespju ir vairk, bet ms brvki.

4.4

Ttad bez laika ceoanas mkslas pastv ar liel laika manu ieslganas un

izslganas mksla...

4.5

Bet kas vl vartu, kdos citos variantos (modeos), pastarpint alternatvo

pasauu eksistenci?

Un kdas vl vartu bt o pasauu savstarpjs sakarbas un attiecbas?

4.6

Pie viena. Ko vl var slpt sev mums it k tik pazstam laika lnija?

4.7

Un vl. (Pagaidm neskaidra doma.)

Lai veiktu tdas opercijas, mums var bt vajadzga sava laika mana vienkri ceoanai - un vl drobas tehnika variantu prslganai.

Vai tas ir N-rs (eit binrs, divpozciju) laika manas iedglis?

Lai gan fiziski to visu vartu paveikt ar viena un t pati vienkr laika mana bet...

Ar divm bs vismaz rtk. Un gan jau ne tik vien k rtk.

5.1

Tlk.

Vartu bt ar sazarota istaba, atvilktne, soma, kabata... na... sazarots brokastis...

(Un otrdi, veseli alternatvo pasauu bloki, grupas un kategorijas.)

5.2

Vai pat: manu pastaigu no viena dots istabas stra uz otru, kur ir jau alternatvaj pasaul (t ir bvts), pavada nedzirdami laika manu kliki...

5.3

Bet, ja ir trk par 20-24 klikiem (kadriem) sekund, tad, k iet, neprtrkst pat vizulais kontakts.

5.4

(Te, iet, atkal redzam zinmu tehnikas ietekmi uz sakaru starp alternatvajm pasaulm.)

5.5

Iespjams, o pieeju var paplaint. Piemram, apskatt variantus, kuros laika manu (vai manu grupu?) var ne tikai izslgt un ieslgt (nulle/viens) bet dart vl ko saretku un interesantku.

5.6

Vispr jau tehnika nav glui obligta. Par operatoriem vartu kalpot ar kdi

efekti un procesi pa dab.

(Vienkrkos veida objektus, iet, nkotn iesauca par pasauu mirkintjiem.)

Vai un ciktl pati daba var uzemties ar informtisko nodroinjumu, to gan

nezinu.

5.7

Piezme.

Bez fizikls eksotikas. Vien un tai pa (cilvku sabiedrbas, bet gan jau ne tikai) vstur var bt dadas tendences - un, tai vai citai gstot virsroku, var

realizties diezgan atirgas alternatvs vstures!

Piemram, ar atirgm socili ekonomiskajm sistmm.

Lk, Krievijas piemrs: kapitlisms ar pasmagu pagtnes mantojumu

neopolitrisms jeb socilisms atkal kapitlisms ar apgrtinjumiem.

...Vai dzvnieku pasaules vstur mezozoja zigzags.

6.1

Vl jautjums. Masveida procesos mdz uzkrties kdas, novirzes.

K tas ietekms laika ceojumu saimniecbas attstbu?

Vai s novirzes var kaut k kompenst?

Bet izmantot?

6.2

Bet varbt novirzes izraiss jau pats procesu varbtiskais raksturs (kvantu lmen un varbt ne tikai) stingri emot, vstures atkrtoans var nebt pilngi identiska?

6.3

Lai gan, pat ja t, mums var pietikt ar pietiekami labu tuvinjumu.

Starpbai atseviu atomu lmen diez vai bs praktiska nozme.

Ja vien atsevios gadjumos - kdi nelineri efekti, taurii, to pki nepadars lielku.

6.4

(Pdjais fantzij var tikt attlots k negaidtu efektu avots: pards kas tds, kam msu vstur it k nemaz nebija jbt!)

7.1

Kpc nav gadjies redzt, vismaz ne atklt tekst, du patnju laika sazaroans veidu?

7.2

sti nezinu, tau laikam tpc, ka autori visum vairs no daudzkrtjiem laika manu efektiem. Bet eit iznk ne tikai laika ceojumi, bet vl operana ar tiem, pie tam vl daudzkrtja un k masveida prakse.

7.3

Un ja vl aiz katra jauna hronofantastisk domu gjiena rgojas krtj katastrofa...

7.4

Ekoloisti un citi antiscientisti ar ir cilvkus pamatgi nobiedjui. Lai gan bailes

nav rados faktors, bet gan graujos, un ts nekdi nepaldzs ar ekoloisko

problmu atrisinan.

7.5

(Ts gan var paldzt reklmai, tas ir uzmanbas piesaistanai. Gan paai problmai kas jau ir noticis gan risinjumiem.

Gan adekvtiem, gan jo pai neadekvtiem. Adekvtam risinjumam bailes ir

mazk vajadzgas, tpat k suestija vispr.)

7.6

Bez tam prmaias dzv biei velk cilvku aiz kjm uz prieku jo teko sabiedrba maz rpjas par paa cilvka spju attstties.

Un dos apstkos viss jaunais msu apzi var saistties drzk ar ko sliktu.

Bet tas ir strupce!

8.1

Bet hronofantastik btu stenb jdara otrdi, jmina apskatt pc iespjas daudzkrki un intensvki efekti.

Piemram, maksimlie hronoklasmi, kad kds, pagtn ceojot, pc iespjas

vairk, daudzkrtgk un dzik, mijiedarbojas pats ar sevi...

trk, stiprk, augstk!

Pie tam visvairk akcentjot pozitvo.

8.2

Tehniski preczus aprakstus un detaliztus romnus t diezi vai iegsi toties principili jaunas idejas gan.

9.1

Tomr lieta viens=daudz pagaidm vl izskats drusku paradoksla lai gan ne vairk k parastie laika ceojumi.

9.2

Var jautt: ja jau mans laika ceojums uz otro pasaules variantu ir, atgrieoties pirmaj pasaul, atcelts, - tad varbt tagad nekas nav bijis?

Un ttad nevar bt ne draugs no otrs pasaules kop ar mani pirmaj, ne pat kdas manas atmias par ceojumu?

9.3

(No otras puses, pau laika manas prslganu veicu es ar vism jaunajm atmim un draugu sev ldzs.)

9.4

Preczu atbildi es nezinu.

Bet ticamk, ka ds priekstats balsts aubgajs abstrakcijs par absolti viennozmgm/trm (izoltm) closakarbu dm, dzelaini ciei saskrvto pasauli utt.

Inicit vstures izmaia tlk sazarojas un izplst vstur un Visum k saret sistm! Un aubga liekas doma, ka to ir iespjams absolti preczi izravt.

Ar t izpauas laika pabas, t neatgriezeniskums.

9.5

Tas par vstures izmaim.

Bet vai ms vsturi izmainm, vai nomainm ar jaunu (kaut ar ldzgu)?

9.6

Parastaj vienlnijas gadjum es teiktu izmainm, t ir darboans vstures iekpus.

Vstures izmaias izplats pa vstur un, mijiedarbojoties ar ts materilu, ir pakautas vism fizikas un vstures likumsakarbm.

9.7

Un tad jau atpakaizmaias tpat. Tas tau ir fizisks un nevis kds abstrakti loisks process.

(Lai gan to biei aizmirst, jo pai izzias - un ar fantzijas - agrnajs stadijs.)

9.8

Tau iespjams, ka sazarotaj pasaul/laik (ar pie sazaroans uz vienas lnijas) var gan t, gan t.

Lai gan te vl ir jpadom.

Bet vismaz fantzijai bs produktvk pieemt abas iespjas gan vstures mainanu k darboanos vstures iekpus, gan izvli/nomaiu no rpuses.

9.9

Mana provizorisk atbilde uz dot punkta skum uzdoto jautjumu.

Visticamk, srfoanai parastaj Evereta (variantu jeb iespju) telp (kur, iet, vienmr var dabt vajadzgo variantu) eit (dotaj neklasiskaj sazaroans tip) bs ekvivalents.

Preczi (pietiekami preczi) kalkultas laika manu ieslganas un izslganas vajadzgajos momentos.

Un pagaidm varam orientties uz to, ka s lietas ir manipuljamas.

9.10

Visprinsim ldz pultij, kur s ieslganas un izslganas var bt prskatmas

visas uzreiz. Un varbt ir redzams vl kas vairk.

9.11

Tlk. Cik un kdi sazarojumi (sazarot laika modei) vispr ir iespjami, bez jau klasisk Evereta modea? Kuros/cikos no tiem mums bs pilnga everetisk brvba opert ar visiem un visvisdiem variantiem? Kuros/cikos t var bt vl lielka nek Evereta model (piemram, pateicoties kdm kombinanas un sintzes iespjm)?

9.12

K vl var dadi visprint un attstt dots nodaas pamatideju?

10.1

Tiktl par operatorisko everetismu.

Bet varbt var ko vl trakku? Piemram...

10.2

Apmauksim fiziku!

Pc atgrieans no laika ceojuma raidm uz pagtni signlu, kas izsldz laika manu moment pirms msu starta! Bet ms tikmr jau esam mjs nkotn ar visu ceojum gto pieredzi...

Ceojums it k bez ceojuma!

10.3

Vai t ms varam pc izvles un bez apgrtinjumiem dabt visu ko no Evereta

superpasaules?

(Kpinm ideju: virtuls laika ceojums ar relm sekm.)

10.4

Amnuelam (TRIZietim un vienam no ievrojamkajiem everetistiem fantastik) kaut kur bija ideja, ka izmaia var bt vien pasaul, bet sekas cit.

10.5

Vai kas tds it k sekas bez cloa - ir iespjams?

Te nu ir jautjums, k tiei izplats laik veikts izmaias.

Domjat, sekas no signla bs vienmr spjgas dzties mums paka pa visu

closakarbu di (stenb drzk pa daudzm dm vai pat milzgi daudzm) un anult itin visu notikuo?

Es par to neesmu tik prliecints.

10.6

Jatceras, ka vstures izmaias izplats pa vstur (ja neizgudro vl kdus

specilus gjienus) un, mijiedarbojoties ar ts materilu, ir pakautas vism fizikas un vstures likumsakarbm.

Jdom, ka atpakaizmaias tpat. Tas ir fizisks un nevis kds abstrakti loisks process.

10.7

Tau parasti detaas izlai un iedomjas, ka vienmr viss notiek kaut k ideli un

vienkri.

10.8

Un vispr, nereti tiek prsplta laik notiekoo procesu dado stadiju (un

atsevio laika momentu) dzelain vienotba un par zemu novrtta to

relatv patstvba.

10.9

(Starp citu, nav gan ar pilngas prliecbas, ka nemaz neieslgts ceojums un atkal izslgts ceojums noteikti bs absolti viens un tas pats.

Bet... tas var nozmt ar iespjas jaunm manipulcijm, vismaz fantastik.)

10.10

...Bet tas viss vl btu jpta, jdom!

Galu gal - bija tikai fragmentra skice.

Pagaidm nesaku ne j, ne n.

10.11

Ja nu gadjum J tad varbt tas ir atkargs no atskaites sistmas, ir [bijis] laika ceojums, vai nav? (Variantus?)

10.12

Kds ir, vismaz formlais, iespju spektrs attiecbm starp cloiem un sekm?

41. IZ HRONOKLASMU LIETOANAS: ENERTIKAS VIET

1

Starp citu... Tlis no nkotnes saka: izskats, ka mums hronoklasmi un citi paradoksi drz bs ar enertikas viet.

Enerijas jdziens esot sevi praktiski izsmlis, no t neko vairs nevar izspiest tautsaimniecbas attstbai, un tri enertisko infrastruktru laikam nav vrts btiski paplaint.

Toties paradoksi, paradoksu sistmas, paradoksluma eskalcija un tlk attstba dod vai neierobeotas iespjas progresam - vismaz t tas izskats uz doto momentu, kamr nav ncis vl kas fundamentlks...

2

Iespjams, tas ir tpc, ka enerija saistta drzk ar clonbas... t teikt, vadtspju un ar samr vienkriem procesiem, bet paradoksi - ar augstu attsttm sistmm un ar evolcijas vadtspju.

(Paradokss jau mdz rasties tad, kad ir jiziet rpus dotajiem nosacjumiem, dots sistmas ietvariem.)

Un zinm attstbas pakp enerija tehnikai (un dabai?) vairs nav galvenais.

Bet varbt pat nav vairs prk vajadzga.

(Vai msdienu tehnik nav neenertisku vai ne prk enertisku piemru?)

3

- Uz hronoklasmiem un citiem interesantiem paradoksiem drz, k izskats, tursies vai visa msu tehnika un raoana. K agrk bzjs uz kustbu un tradicionl tipa attstbu. Ts ar ir zinm mr paradokslas, bet, k izrds, nepietiekami paradokslas...

Piemram, ja em produkta parametru daudzlmeu paradokslo sintzi - t saukto neiespjambu sintzi - materilaj, datoriskaj vai gargaj raoan... nu un t tlk...

Tas viss ir daudz svargk un nesaldzinmi produktvk nek darboans ar eneriju vai ar parasto - neparadokslo, plakano - informciju, kas dominja vecaj raoan.

4

- J, Tom, tev ir taisnba: pie mums tik tiem pat priekmeti mdz nodarboties ar jaunradi.

Vismaz no jslaiku viedoka: pie jums os procesus diezgan viennozmgi saprot k radou darbbu...

42. IZ HRONOKASMU LIETOANAS: SADZVES TEHNIK

1

Vl Tlis pieminja kdu vienkru konstrukciju, t saukto velosipdu, iet, no trim etriem klasmiem, kuram esot milzgas perspektvas tuvk laika tehnik. Bet tur es maz ko sapratu.

2

Perspektvi esot ar rotjoie klasmi - lietas, kuras briem ir hronoklasmi, briem nav.

3

Un vl es uzzinju, ka...

Ja izmaias laik ir pietiekami mazas, tad ts miergi saplst ar esoo vsturi, ar ikdienas dzves pldumu. Teortii to saucot par kvaziintegrciju.

Vrdi kvazi (it k) liek domt, ka glui precza t saplana vis nav. Bet praks tas nekdu skdi nerada, drzk otrdi.

4

Visvairk jau laika manas (ieskaitot laika ceoanas iemaas smadzens) lieto nevis tliem ceojumiem, bet gan k ikvienam pieejamu sadzves tehniku, lai, piemram, pakoritu vai papildintu to, kas noticis pirms sekundm vai mintm, retk dienm.

5

Un drobas tehnikas iemaas, realittes kopanas pamatus nemaz nav tik grti apgt. Bet pie vieglm realittes varicijm un zinmas daudznozmbas visi ir pieradui, t atvieglo dzvi un padara to skaistku!

6

Pdj laik - Ta laikos, protams - kst populras ar dadas automtisks hronokorekcijas sistmas.

Lai gan automtismiem ir savas robeas, un ne vienmr var iepriek paredzt, kds situcijs neiztiks bez radoas pieejas.

Varbt pat - reizm - bez revolcijas zintn.

s lietas tiek sekmgi risintas.

43. HRONOKLASMUS DZV!

1

Hronoklasmu pasaule neapaubmi ir daudz interesantka par hronotrivilismu pasauli.

2

Ar paradoksls laika manas tau strd labk par plakanajm, tas jau labu laiciu ir zinms, vismaz tiem, kuri ar to nopietni nodarbojas, - t Tlis.

3

Un vl Tlis saka:

- Jaunu iespju spektra radana ar dada mroga un dadas struktras hronoklasmu paldzbu - kad tu esi spjgs s iespjas apgt (nereti tas pirmoreiz notiek apmram pilngadbas sasnieganas laik) - sk ienkt katra cilvka dzv.

Pagaidm to biek dara nevis patstvgi, bet gan, piemram, konsultjoties ar specilistu pie kdas publisks laika manas.

4

Bet nkotn pcncji brnsies, k gan cilvki ir dzvojui bez uguns, bez datoriem un tmekiem - visprgk, datorvides - un bez hronoklasmiem...

Tas ir, jau brns, kad satiekamies.

5

Bet perspektv mums ir runa par mrorienttiem hronoklasmiem ar iepriek aprintu efektu - preczk, iespju spektru.

(Pie tam emot vr, ka t nereti ir atvrta sistma, ko nevar aprint viennozmgi un pilnb, k pie jums parasti saprot aprinanu.)

6

Vl tlk, hronoklasmu sistmas atbilstoi mru hierarhijm vai heterarhijm, vai kdai visprgai mru telpai; scenriji, programmas un stratijas ar daudziem hronoklasmiem, tai skait kooperatvajiem...

Vrdu sakot, hronoklasmi k neatemama sastvdaa plnoan un vis dzv.

44. MATEMTIKU HRONOKLASMOS!

1

Tlis turpina.

...No matemtisk viedoka - klasmi daudzdimensiju laik, klasmatra laik, kura parametri veido matricu (krieviski матричнозначное время) vai vl citas struktras...

2

Starp citu, ar daudzveidgi matemtiski visprintie laika ceojumi.

Piemram, ne vien no viena fiksta punkta (momenta) uz fikstu, bet starp maingiem punktiem, starp punktu kopm (ttad neviennozmgie ceojumi, tai skait varbtiskie un vl saretki), k ar kategorijm un dadm matemtiski apraksttm struktrm...

3

Teiksim, kad starta un finia vietas ir dotas k algebriskas vai topoloiskas struktras telplaik vai kdos citos parametros (piemram, ZZ-algebriskie ceojumi, ja ts ir kdas tur ZZ-algebras).

Daas no m matemtiskajm struktrm ir oti interesantas un sola atklt mums tdas laika ceojumu pabas, kdas vl ne sapos netikm redzjui...

4

Vai pat k, jslaiku izpratn, lietis matemtikas modei ar (...)

Vai pat nevis k gatavi modei, bet k problmas...

Var bt kas laika ceojumam ldzgs no problmas uz problmu.

(No kaut k ar problemtiskm vai atvrtm pabm? J.T.

Un tas ttad punkta, laika momenta viet? J.T.)

Daudz ms to nepraktizjam, ms vl esam tikai ieskum.

Ar polimatemtiskie modei; modelanas proces jau briem mains ir pati matemtika...

5.1

Tpat laika ceojumus var tri matemtiski visprint vl daudzos citos veidos, ms vienkri neesam vl daudz paspjui.

5.2

Piemram, ceojums no A uz B, dte ABC N, scenrijs, bezgalgs ceojums vai scenrijs, grafs, tkls, (dzves vai kda atsevia procesa) temposhma...

5.3

(Kad bs skaidrki pamatprincipi, varbt uzbvsim laika teortizanas manu jeb hronomodeu fabriku.

Bet vl tlk varbt dai fabrikai ldzga ierce bs varbt katr laika man. Laika ceoana un laika projektana tad vars bt praktiski viens un tas pats.)

6

- T jau es domju, - saka Toms.

Liekas, vi ar to dom vai visu Ta ststto.

Atceroties man prt fragmentri palikuos Toma izteikumus, taisni tas iet ticami.

Un lietas, kas mums, pat Tomam, ir galgi sveas un nesaprotamas, Tlis droi

vien nemaz neststtu.

7

- Nu un, k Rorbergs vl senos laikos paredzja (jums ie laiki acmredzot nesen ir iestjuies vai drz bs, tikai man tas mgi aizmirstas), hronoopercijas jau nav tikai ceojumi, ne tuvu, - un eit iespjas ir vl daudz lielkas...

8

Tau tas viss ir vairk perspektv, pie t strd msu teortii (tie, kuri nebaids no reitingiem) un metodologi. Praks ms vl speram tikai pirmos sous.

J, tas negadjums ar teleportciju, tas ms stipri vien aizkavja...

Bet ms tomr ejam uz prieku!

9

Es krietnu laiku neesmu redzjis Tomu tik lab noskaojum.

45. MINIMLISMAM IR PROBLMAS?

1.1.

Laika tm vajag daudz drok iet uz prieku un attstt dadus/visdus! maksimlos projektus.

1.2

Tau nevajag atmest (otrdi, vajag meklt jaunas iespjas un attstt!) ar minimlistisko pieeju, kad pagtnes ietekmana ir iespjami mazka, idel gadjum nekda.

1.3

Piemram, Jevgeija Garkueva romn Matricas skaldnes (Евгений Гаркушев Грани матрицы, 2003) cilvks atgrieas dzv (parasti to sauc par augmcelanos), kad nkotniei viu ieraksta no pagtnes, pie tam attlinti, bez ceoanas pa pagtn vai k tamldzga.

2.1

Problma te ir tda, ka tri vienpusgas darbbas acmredzot neeksist. Nevar bt t, ka A ietekm B, bet pats paliek tri un absolti tds pats, gan bdams ietekmjos, gan bdams neietekmjos, - tas ir neloiski. Princip vienmr abas (visas) puses kaut k maina viena otru.

Jrins ar to, ka jebkura darbba ar pagtni (droi vien pat retroizvle vai attlinta ierakstu veikana) to kaut kd mr ietekms - un ka (ar laiku vai pie zinmiem apstkiem) s ietekmes sekas var kt btiskas.

2.2

Tau ar d situcij acmredzot ir risinjumi.

Piemram. Ja dots izmaias ks btiskas tikai pc triljons gadiem

(Tpc, ka ir oti mazas vai lni aug un izplats, vai ka rodas ar pretji vrsti procesi, vai ka sistma, kur tie pastv, vispr nav labvlga to tlkai ekspansijai, vai vl kda iemesla pc...)

2.3

Visas lietas ietekm cita citu - tau tas notiek ne jau viss uzreiz momentni, bet gan izvrsti laik.

(Skat. Jevgeijs Solopovs Matrija un kustba - Е.Ф. Солопов Материя и движение, 1972, ir internet. Tur labi un fundamentli pardtas dialektisk pasaules modea pamatiezmes.)

2.4

Minimlismam ir jpaliek k vienam no laika manas (idejas) ptniecbas virzieniem - tau ne k galvenajam!

Visus minimlistiskos risinjumus dertu apkopot informcijas masv, izanalizt un atrast vl jaunus, progresvkus un efektvkus.

Tomr pai progresvkie risinjumi, jdom, bs mekljami citur. Drzk

maksimlism.

Kaut gan jebkur gadjum prasme veikt pc iespjas minimlas izmaias mums noders.

2.5

Piezme.

Tiesa, varbt mans arguments pret vienpusgm darbbm nav glui preczs. Un, teiksim, attlint ierakstu veikana ietekms nevis to pagtnes objekta (procesa) dau, kas ir tiei lokalizta pagtn, - bet gan t turpinjumu tagadn.

Loisk zi is turpinjums ar pieder pie lietas - un ir svargs objekta izzinanai. Bet fiziski te tomr, kas bija pagtn, tas ar paliek...

Tas pats jsaka par jaunatkltm iezmm pagtn: fiziski ts tur jau bija agrk - kaut gan loiski pagtne mains un tas tomr ir svargi...

2.6

Pasaul jau nekas nav pilnb izolts, viss ir saistts cits ar citu - bet saistba notiek ne jau visa uzreiz vienlaicgi, bet gan izvrsti laik.

(Vabt pat var teikt, ka is izvrans process ar veido laiku).

Jevgeijs Solopovs jau ar raksta: trumi ir galgi, tau tas nozm nevis ka pardbu visprjais sakars nepastv, bet gan ka tas pastv vienmr...

3.1

Tau kas zin, vai neuzrodas vl kds pretarguments.

(Jo vairk - ja ir iespjamas hronoopercijas un tm analogie dabiskie procesi.)

Piemram, ja nu aiz loisks puses atkljas kdas fiziskas, bet ldz im mums nezinmas, slptas objekta fizisks pabas un efekti?

3.2

Vismaz pagaidm es neemos apgalvot, ka pastv darbbas ar pagtni, kuras garantti to neietekm (kaut gan meklt tdas vajag), un turos pie sava iepriekj: viss var ietekmt, jautjums, pie kdiem nosacjumiem, cik un k.

3.3

Drok btu domt abos virzienos.

3.4

(Atvainojos par drusku nepreczo izteiksmes veidu.

Man problma vl nav ldz galam skaidra.)

3.5

Vl viens variants: bet ja nu s ietekmes nks tikai par labu? (Vai bs nesaldzinmi vairk uz labu nek sliktu.)

Un, tpat k var no vism meklt un atlast mazs un minimls, idel nulles ietekmes, t var mint - labs un vislabks (idel - ?)?

Varbt ar tds domas virziens, to piencgi attstot, dos ko interesantu?

4.1

Ttad vecais labais minimlisms, sazarotais laiks, hronoklasmu legalizcija... Un vl vartu...

Tad jau redzs ko - bet laika modeu attstbu vajag turpint!

Noteikti ders fantastikai - literro iespju bagtinanai, paas fantzijas un vispr domanas attstbai. Bet varbt galu gal ders ar zintnei - un praksei,

t vai citdi.

4.2

Protams, ne viss no fantazt piepildsies - kaut kas izrdsies neiespjams vispr, bet vl kam citam vajadzs daudz augstku civilizcijas attstbas lmeni (kaut vai

vienkri vairk enerijas - vai sazin k tur vl)...

Tpc vajag fantazt vairk!

4.3

Нам не дано предугадать,

Как слово наше отзовется,

Mums nav lemts iepriek uzmint, k atsauksies msu teiktais,

- k, gan cit sakar, ir teicis krievu liriis Fjodors Tjutevs (Фёдор Тютчев)...

4.4

Bet relais laiks droi vien izrdsies vl saretks - un vl interesantks - pat par da tipa modeiem. Laika izzinana un apgana vl tikai skas.

Atvrtais laiks!

46. PAR PIRMO PARADOKSU

1.1

Grtkais no laika manas paradoksiem, cik saprotu, ir tas, kuru es saucu par Pirmo paradoksu: ja laika mana ir, tad kpc ts [vl] nav? Kpc laika ceotji nekad nav manti?

1.2

Laika mana it k ir domta, lai ceotji vartu nokt visur, tai skait pie mums; un pa visu laiku acmredzot sakrsies bezgala daudz ceojumu - tad kur tie ir?

1.3

Te ir jdod visprgs un acmredzot fizikls (vai kds visprsistmisks) risinjums, saistts ar pau lietas btbu, acmredzot ar pau laika dabu.

2.1

Jo, piemram, konvencijas, norunas, ka neceos laik, un tamldzgas lietas ir principili nedroas.

Un kur teicis, ka laik ceo tikai cilvki, bet tri fiziklie objekti nevar? Un tiem tau nekdu norunu nav!

2.2

Var pieemt, ka ne visi laika ceotji ir pamanti. Tau ar tas nav principils risinjums. Pietiekami universlm laika ceoanas (un ts attstbas) iespjm tas neldz. Agri vai vlu notiks t, ka tiks pamants.

2.3

J, bet cik tiei agri vai cik tiei vlu?

3.1

Ir kaut k jsavieno maksimlas iespjas ceot un maksimlas iespjas neceot (un netikt apmekltiem).

3.2

Var nojaust vismaz vairkas pieejas, un Pirmais paradokss, acmredzot, tiks atrisints.

3.3

Ms neesam redzjui nevienu laika ceojumu (t nav katastrofa, t ir problma, t.i., uzdevums risinanai) - UN ms redzsim bezgalgu daudzumu laika ceojumu, (gandrz vai) neierobeotu to spektru!

3.4

(Redzsim? Nu... ja ceos mazk pats cilvks fiziski, bet parasti kas netveramks, teiksim, kdas programmas...)

4.1

Viena pieeja acmredzot ir saistta ar bezgalbu samroanas problmu.

Laika operciju ir (princip) bezgalgi daudz - bet pau objektu (vai pat pasauu) tau ar ir bezgalgi daudz - jo vairk sazarotaj laik...

4.2

Tad varbt pat pie neierobeotm hronooperciju iespjm un bezgalga to

daudzuma ir vieta ar to neskartm (vismaz ldz zinmam laikam) vietm un

vsturm?

4.3

Traj Evereta superpasaul, kur katrai lietai realizjas visi iespjamie alternatvie varianti, it k vienmr btu jpaliek ar vietm, kurs laika mana nav radta, kamr vien t nav pilngi nepiecieama (tas ir, variants bez laika manas nav

kuvis pilngi neiespjams)?

Un vietm, kuras ir palikuas neapmekltas, neskartas no jebkura dot ceojuma vai citas hronoopercijas... kamr citdi vairs nevar?

4.4

Nezinu, is jautjums vl ir risinms.

4.5

Varbt iespjamo pasauu loik kas tds jau ir - vai vismaz tuvu tam?

Bet es pat nezinu, vai tur tiek skattas pasaules ar laika ceojumiem vai ko analoisku.

4.6

Lk, viena ideja.

Evereta model pasaules dals (noiras) mikrofizisk lmen. Bet laika ceojums ir makrofiziska opercija. (Vai vienmr?) Un tad iznk, ka ikviens (?) laika ceojums rada bezgala daudz jaunu alternatvo lniju...

Starp tm, visticamk, bs ar tdas, kur dot laika ceojuma ietekme praktiski nav manma.

Ttad stenb laika ceojumi nevis samazina, bet gan ievrojami palielina neskarto (vai tikpat k neskarto) lniju skaitu?

4.7

Protams, ar tas var izrdties vienkrojums. Bez tam acmredzot bs iespjamas klasisk Evereta modea dadas modifikcijas, kur noirans vai kontaktans, vai vl kas cits notiks pc kdiem savdkiem likumiem.

4.8

Laika ceojumu (un vispr hronooperciju) sekas var augt k lavna. Bet vai tas ir viengais, kas ajs liets var augt k lavna? Un vai visi tdi procesi bs viendi vrsti, varbt ka ar pretji?

4.9

( ideja man ienca prt vlu. Uz to mani uzveda Jlija Murakovska tekstos mantais termins par pretprocesiem. Pagaidm vl tikai vrds, pau tmu neesmu skk studjis.)

5.1

Bet varbt, hronoopercijm attstoties, uzmanba tiek vairk pievrsta nevis burtiski neskarto vietu apmeklanai, bet gan, teiksim, jaunu vietu, jaunu

variantu (everetiskai?) sintzei?

Pieemsim, nokopjam veco variantu (everetism jau kopana iznk automtiski!) un uzreiz pie viena pieprojektjam klt, ko vajag, - un tlk jau ceojam un operjam, darbojamies un mijiedarbojamies...

5.2

Ldz ar to laika ceoana tradicionl izpratn iznk gan iespjama, tau prk vienkra un maz interesanta lieta - kurai hronooperciju attstba vienkri ir pagjusi garm neuzkavjoties?

Nu kaut k td gar...

5.3

(Ldzgi var iznkt ar kosmiskajm civilizcijm: mazk attstts ldz mums diez k netiek, bet augstk attsttajm ms neesam pietiekami interesanti - tm ir kas labks, ar ko kontaktties. Skat. Atova ststu Akmens Vtru Osta - Порт Каменных Бурь, 1965, jau mintaj krjum.)

5.4

Td gadjum, iespjams, ir jpagaida, ldz pai radsim laika manu. Un ms (cilvce) pievienosimies hronooperciju pasaulei uzreiz k hronooperanas subjekti un nevis k trie objekti.

Tas ir, lieta sksies ar to, ka ceosim ms pai, un tikai pc tam sks nkt pie mums. Varbt t ir pietiekami visprga likumsakarba.

6.1

Bet varbt, ka lielk daa no laika ceojumiem tiek pc vajadzg efekta dabanas atcelti, atsaukti, anulti - teiksim, atkal izsldzot doto laika manu moment, pirms t dodas ce. Varbt kas tds notiek pat tri automtiski?

6.2

(Varbt lielk daa ceojumu notiek kaut k virtuli, attlinti utt.?)

6.3

is arguments gan, k iet, nenostrd ldz galam. Ja ar vispr t vars, tad:

- nav teikts, ka atsaucot vars saglabt visu vajadzgo un varbt kaut ko vajadzs pastvgi;

- nav teikts, ka visu var atsaukt (teiksim, saretas un stipri sazarotas vai labi iesakotas laika ceojumu sistmas - kuras nevar pilngi izraut, prk

neapskdjot realitti);

- nav teikts ar, ka tiks kontrolti, pie tam vienmr sekmgi, visi objekti, kas ceo laik (tai skait dabiskie objekti un automtisk tehnika);

- utt.

Un laika ceojumu tau, visticamk, bs bezgalgi daudz (un varbt pat bezgalgi daudzveidgi)...

6.4

Bat pati ideja, ka laika ceojums ne vienmr pards kd msu gaidt veid, saska ar msu pareizjiem priekstatiem, un vispr mums saprotam veid, - ideja ir jpatur prt.

7.1

Tlk. Pati laika ceoanas ideja var izrdties prmrgs vienkrojums, un laika

ceoana tr veid [gandrz] nepastv (kpc ar nav atklta), t praktiski

vienmr ir saistta ar kaut ko dziku un vairk attsttu.

Varbt pat nav iespjams vienkri ceot laik, pie viena nedarot vl ko vairk?...

Un ttad tas var attiekties ne vien uz cilvkiem, bet ar uz tri fiziklajiem objektiem.

7.2

Vl variantus!

8.1

Bet viena no pieejm rads, lai cik tas dvaini, man - kad es minju, k iesaka TRIZ metodoloija, vispirms doto pretrunu galji saasint, pastiprint (nevis mkstint!), un tad...

8.2

Ttad es minju - un man jo drz iekrita acs ldzba ar jau zinmajiem universluma un paattiecinanas (pareferences) paradoksiem, k

- visu kopu kopa matemtik,

- mea paradokss: Tas, ko es in mirkl saku, nav patiesba,

- visvarenbas paradokss: Vai visvarenais var radt tdu akmeni, kuru pats nevar pacelt?

- un citi...

8.3

(ie paradoksi varbt ir saistti ar to, ka...

stenb ikvienam modelim ir savas robeas, savi eksistences un pielietojambas apgabali, - jebkura ideja ir ierobeota jau tpc, ka t ir ideja...

Bet ajos gadjumos it k ir mints radt modeli bez robem. Ideju, kura viena

pati, nevis attiecbs ar savu relo priekmetu un attiecbs ar citm idejm, sptu valdt pr visu pasauli...)

8.4

Tad varbt problma nav t, ka te ir LAIKA mana, bet gan t, ka via var sav zi VISU (zinma visvarenbas forma, un tas, manuprt, tiem nav iespjams)?

8.5

(Ne velti Dievs - kur ir defints k visvarens, bet citdi tas nemaz nebtu t a s Dievs - ir rpus pasaules. Un pat tad izzias problmas vl paliek!)

8.6

(Starp citu, tas ir viens no galvenajiem iemesliem, kpc personiski es neesmu ticgs.

Lai gan pie labas vlans, ja ir citi iemesli, kpc btu labi tict, var pret o lietu izturties ar savdk. Piemram, teikt: vai mazums lietu ir bijuas neatrisintas ldz zinmam laikam... Tau man izzias jautjumi ir oti svargi, un lieta iznk kritiska.

Atgrieos pie pamattmas.)

9.1

Ttad varbt bs nevis viena galg laika mana, kas var uzreiz visu, bet gan vesela laika apguves attstbas lnija (vai daudzas lnijas,..., telpa)?

9.2

Un varbt tas bs saistts ar ar pau laika formu (modeu) attstbu - kur ar droi

vien nebs viena pdj un galg modea?

(Pasaule diez vai ir aprobeojama un izsmeama.)

Lk, bez liner modea jau ir izvirzts sazarotais, un gan jau bs vl citi, pat vl daudz radiklki un visprgki.

Attstba!

9.3

( doma man ienca prt jau vlk. Labam domtjam btu ienkusi uzreiz.)

9.4

Un varbt pareizjos mikrodaiu patrintjus (kuri var kdu mezonu aizstt drusku nkotn - pateicoties Einteina efektam, dvu paradoksam) var uzskatt par vienu no pirmajm laika manas formm (vl oti, oti vrgu)?

Ttad - kas tur teica, ka laika mana neesot iespjama?

10.1

Tomr ldz galam es paradoksu neatrisinju, vl paliek problmas.

10.2

Vlreiz laikam mins Toms, varbt viam iznk vairk vai mazk cits skatjums (skatjumi) nek man.

Ja viam sanks erties pie darba - Tomam sav zi ar nekljas viegli.

10.3

Iespjams, ka ar saasint ai paradoks var vl ko citu, kdu aspektu, kuru es nemaz neesmu sti ievrojis.

10.4

Pirmais Paradokss vl nav atrisints - bet te ir, ko domt tlk.

Un t bija tikai viena no pieejm, var bt vl citas.

11.1

Starp citu, pat neatrisints laika paradokss vl nepierda, ka laika manas nav. Pati kustba ir paradoksla (no lietu statisko definciju viedoka) - bet kustba ir visur, un visa tehnika balsts uz kustbu.

11.2

Gads ar situcijas, kad paradokss gan tiek atrisints, gan turpina pastvt.

11.3

T Znona paradokss esot matemtikas vstur atrisints... trs reizes.

Vl senajos laikos ar, k to tagad sauc, elementrs matemtikas ldzekiem (Eudoksa - Arhimda aksioma).

Otrreiz XVII gadsimt ar maingo lielumu matemtikas, matemtisks analzes radanu.

Bet treo reizi XIX gadsimta beigs kopu teorij...

11.4

Filozofi, cik sapratu, run par pretrunm dots sistmas pastvanas pamatos, kuras nav ldz galam atrisinmas ts ietvaros. (Bet sistma tomr pastv; un varbt t pastv - un mains - tiei k o pretstatu mijiedarbbas forma.)

Hm, vl tikai jsaprot, kas kur gadjum ir dot sistma...

11.5

Varbt dadm laika apganas pakpm un formm, dadm (ne visvarenm bet varbt tomr arvien varenkm) laika manm bs dadi konkrti paradoksa atrisinjumi (paradoksa atrisinanas pakpes?) ar noteiktu pielietojambas apgabalu.

12.1

...Ttad: princip pastv dadas iespjas laika jdziena attstbai, kuras atrisins ar pagtnes mainanos saisttos paradoksus.

(Tpat iespjas attstt priekstatus par pam opercijm. Piemram, ka laik var ne tikai vienkri ceot...)

12.2

Tas viss, protams, nenozm, ka jebkura izmaia vstur ir laba. Vai nu t tiktu

veikta ar laika opercijm pagtn, vai parast krtb tagadn... J, reizm ir vrts kaut ko ar sargt.

Bet tas jau ir cits jautjums. Lielk daa ts sargans, kas tagad fantastik, ir lieka.

12.3

Un, otrkrt, ar pretruna Evereta model acmredzot tiek mkstinta.

Jo vairk, ja vl pieem, ka, taj dzvojot, ms varam kaut k izmantot ar alternatvs iespjas no citiem atzariem, citiem vstures variantiem.

(Bet varbt vl citi modei dos mums pat vl ko vairk.)

12.4

Tiesa, ldz ar to dzve kst saretka un ms pai topam saretki... bet tdas sekas jau parasti ir progresam.

10.5

Varbt ar te ir kda pretruna, kuru var atrisint.

13.1

Un vl...

Ttad ms ar laika ceojumiem un ms bez laika ceojumiem.

Lai mums btu laika ceojumi, vajag (vai vismaz ir oti ieteicams) maksimli attstt priekstatus par pasauli - un iespjas mums paiem (un jebkuram dotajam

objektam) mainties.

Bet, lai laika ceojumi btu mums (vai jebkuram dotajam objektam), it k labk btu nemainties.

K to savienot? Kdas vartu bt o pretstatu sintzes?

13.2

Un tam visam btu jattiecas ar uz pau laika ceojumu un pau laika manu (ar tau objekts).

14.1

Tas viss aizdomgi atgdina seno grieu mocanos ar pretrunu starp pasaules vienotbu un dadbu, maingumu. (Skat. Jevgeijs Solopovs Matrija un kustba, 1972., krievu valod, ir internet.)

Jpadom.

14.2

Toreiz principilo atrisinjumu (dialektisko - pasaule k process, uguns) deva Hraklts.

Bet, ja pasaulei kopum tas der, tad atseviai lietai tas vl pagaidm nozm (prsvar) izncbu, galu gal Hronoss visu apd.

(Labi, ne glui visu, bet tomr...)

Ttad ko tlk?

15.1

K savienot pastvanu, savu paa identitti, ar maksimlu maingumu un iespju bagtbu?

15.2

K pankt, ka atseviais - piemram, cilvks - pozitvi ieiet bezgalb (kura pati acmredzot vairs nav linera)?

Maksimli pozitvi ieiet?

Ar k ts subjekts?

Jpadom.

15.3

Piemram, k pankt, lai es, parastais cilvks, ne supercilvks, - laika mana ir

vajadzga mums - varu bezgalgi (?) mainties un tomr palikt es?

Nu vai kaut k tamldzgi.

(Varbt kda atbilstoa ideju kartotka pards?)

15.4

erram Kleinam (Laikam nav smaras), iet, kaut kas uz to pusi bija.

Es to nodvju par Evereta principa interiorizciju (iekjoanu) kad ne vairs tikai pasaule, bet cilvks (un analoiski varbt jebkur objekts? punkts?) spj sev savienot daudzus variantus.

Un tomr Kleina varoi (kuri ir ce uz to), iet, paliek vairk vai mazk parasti cilvki.

(Daudzremu eksistence?)

Bet vl ir janaliz. Un ar erra Kleina modeli bs tomr vl par maz.

16.1

Sengrieu pasaul (starp citu, msj vl pagaidm ir tpat) bija tikai dotais laiks, bez hronoopercijm. (Un tikai dotais uguns, k rezultt pat Hraklta dialektika tika ierobeota ciklisks pasaules model.)

Ar laika manu, domjams, nk jaunas problmas - un jaunas perspektvas.

16.2

Vai var bt (un pie kdm topoloijm, pie kdm matemtikm var bt) lse, kas ekvivalenta (pietiekami ekvivalenta) visam okenam, punkts visai savai

telpai?

Bet varbt visai pasaulei ar vism telpm?...

16.3

Varbt tas ir kd sakar ar Igora Akurina tekst lasto ka msdienu teortiskaj dabaszintn iekaujos topoloijas tiek nomaintas ar visprgkm, attlojoajm?

17.1

Vl ir jautjums, kur iet drusku, drusku tlk par atseviiem paradoksiem.

Vai pienks laiks, kad visi laika paradoksi tiks atrisinti?

Vai ar laika tma mam paliks kd paradoksalittes rem?

17.2

Jo vairk tpc, ka pau laiku var defint k preju uz citu (preczk, k visprgu formu tdm prejm).

Un tad var nemitgi nkt kas vl cits, un varbt arvien citks un citks...

Un rasties arvien jaunas paradokslas pretrunas.

Varbt pat arvien lielkas.

17.3

Vai ir iespjami tm vai citm lietm dadi paradoksalittes remi?

Un, piemra pc, kdi?

17.4

Vai paradokss var kt par normu?

18.1

Kdas jaunas iespjas vartu dot tds post-everetisma variants, kur atsevis iespjas ne vien noiras (klasiskaj everetism katra sav Visum), bet var ar kaut k sintezties?

18.2

Kdai btu jbt paa laika formai, kur mums vajadzgie pretstati dabgi savienojas?

18.3

Vai ir iespjams laiks, kur momenti nevis nomaina, bet papildina viens otru?

Vai varbt dara vl ko labku?

(Toms Rorbergs)

47. HRONOOPERCIJAS: DAUDZVIETGUMS

1.1

Ir ceojumi laik.

Ir pastvgi (vairk vai mazk) savienojumi (teiksim, kds stabils tunelis vai cita veida preja laik) - un savienojums tau nav tas pats, kas ceojums!

Un vl var bt daudzas citas hronoopercijas un hronostvoki.

1.2

Lk, piemram, daudzvietgums, kad objekts atrodas - vai persona dzvo - vairks viets (telp, laik) uzreiz.

Runt, domt un kustties vienlaikus divjdi vai trejdi, to miergi var iemcties...

1.3

Un t musketieris var cit gadsimt rakstt romnus par saviem piedzvojumiem - bet varbt pie gadjuma ar pakorit relos piedzvojumus literatras interess. Intrigas uzreiz dados laikmetos; dzve 2-3 kultrs utt., utt.

1.4

Daudzvietgums fantastik ir bijis, tau visai reti. Bet is variants vartu bt ne mazk bagts ar iespjm, k mums parast laika ceojumu fantastika.

1.5

Un daudzvietgums nav ne ceojums, nedz ar glui tas pats, kas savienojums.

2.2

Piezme.

Lai daudzvietbnieks vartu pc iespjas droi izdzvot un piedalties interesantos sietos, tad ai variant vartu bt, teiksim, t...

Cilvkam - priekmets vartu iztikt ar bez t - via dadajs dzves viets ir (visprg gadjum) atirgi ermei. Bet smadzenes savstarpji saista kds - nezinu kds - operators. Un smadzeu saturs - pagaidm pieemsim, gargaj, nevis tri fizioloiskaj lmen - ir viens un tas pats, jo tas automtiski tiek ideli preczi saskaots...

(Kur lmen skas atirbas, nezinu.)

Tomr operatoram var bt drobas bloks (filtrs?): ja vien no vietm cilvks mirst, smagi saslimst vai tiek ievainots, tad smadzenes otr viet paliek neskartas.

Toties reenert no ejienes uz turieni gan var pamint...

(Tai gal tas pat varbt izskatsies k augmcelans.)

2.3

K ar alkoholu, to es nezinu, varbt to var regult pc savas vlans.

(Interesanti, kds var bt iekjais dialogs starp savu iereibuo un skaidro pusi?)

K da sistma ir radusies, to es pagaidm ar nezinu - ja vien daudzvietbniekus negatavo specili, k astronautus...

2.4

Droi vien var izdomt, k iztikt bez diem papildu nosacjumiem, - pats

daudzvietguma fakts jau tdus neprasa! - tie ir vajadzgi vairk literatrai! - bet es pagaidm vl nezinu k...

3.1

Papildproblma: temperaments - un, k mca klnisk harakteroloija (Ernsts Kremers, Pjotrs Gannukins, Marks Burno u.c.), ar raksturs (preczk, rakstura tips) - ir liel mr atkargs no ermea.

3.2

Un ttad, ja organismi gadjum bs tipoloiski dadi, cilvkam droi vien bs jmcs sev saskaot dados impulsus un reakcijas, ko dos/uz ko mudins via atirgie psihotipi, saskaot un kaut k sintezt dados temperamentus, domanas un dzves stilus...

Var attlot, piemram, trenius ai jom. Vai specilus sagatavoanas kursus utt.

3.3

(Piezme cilvkiem ar kaislbu uz smagm diagnozm: t NAV izofrnija. izofrnij pretstati netiek sintezti, netiek kontrolti un netiek pat apzinti k pretstati. Bet ir, t teikt, automtiski - bez kritisks attieksmes. Kritisks attieksmes trkums pie tam nevis situatvs, bet principils - te ir svargkais kritrijs.)

3.4

(Lai gan, piemram, kulturologi, piemrojot raksturu un domanas stilu tipoloiju sav nozar, var to neievrot. Un saukt, piemram, 20. gs. kultru par izofrnisku.

Bet td gadjum ar viu secinjumi nav juztver prk burtiski, ts ir drzk analoijas.

Kurm ir savas robeas. Un nav teikts, ka to neapzinans un prk burtiska ticba netraucs ko jaunu saprast ar pa kulturoloij.)

3.5

Kaut kas ldzgs vartu bt ar tad, ja cilvks savs dadajs viets bs dad vecum.

Un pat vienkri no t, ka vi dzvo dads kultrs vai tml.

3.6

Tiktl par literatru, saisttu ar o hronooperciju (vai hronostvoku) veidu.

4

Nu un vl variants. Visums, kur daudzvietgums ir visai parasta lieta - un oti daudziem objektiem var bt vairkas apkrtnes.

K maintos telpas pabas?

K vartu mainties varbt pat kdas skolas teormas, ja pieauj vairku apkrtu iespju?

5.1.

Pielikum

- epizode.

Daudzvietbnieks vienlaikus alternatvs pasauls. Un, pieemsim, vien pasaul Nija (emu valsti no Andreja Skaia ststiem) ir via zemei draudzga, bet otr naidga un viam tas notiek vienlaicgi, paralli...

Un varbt ar daa personu abos variantos sakrt (vai ir analogas).

T viam tagad jdzvo.

5.2.

Vai ar divs savstarpji naidgs viets, pozcijs ai pa pasaul.

5.3.

Princip saretk, laik. Vien laik vi cns, lai sagrtu tas, ko cit laik vi pats cenas nostiprint vai radt.

T gan var notikt ar parastaj dzv, pie tam pat pilngi attaisnoti (tikai viam te nebs vienlaicguma). Tau interesantas problmas te var bt.

5.4.

Turpinm pirmo ideju. Vl trakk. Kaut k sancis, ka divas daudzvietbnieku kopas (kaut vai divas valstis, kur dzvo daudzvietbnieki) ir d situcij: vien pasaul naid, otr draugos. Pie tam to nav tik viegli maint, abos gadjumos ir zinmi apstki, piemram, materilas intereses, kas uz to spie... Ko dart tlk?

5.5.

Vl trakk! Trs kopas/valstis trs alternatvs, katr no tm cita koalcija: AB pret C, AC pret B, BC pret A...

5.6.

Un pat telpa ar daudz pasaulm, kur tamldzgi gadjumi ir biei, masveid - un

tur dm lietm pastv zinmi rini (grafi, tkli?) un zinma teorija (kda?).

5.7.

Vl variants: msu daudzvietbnieki dados variantos dzvo/cns nevis vienmr analoiskajs valsts/puss, bet gan dads. Es otr pasaul/vstur esmu nietis!

5.8.

Vai ar pie mums t var bt teiksim, ar kdm datorsplm?

5.9.

Ldzga situcija ar konkurenci zintn, tehnik, ekonomik. Vien pasaul dotais izgudrotjs vai noslpuma zintjs ir A pus, otr konkurjoaj B. Un pats no sevis tau laikam neko nenoslpsi!

5.10.

Es te par daudz cnos, t bija vienkrk izdomt bet droi vien analoiskas (un varbt vl interesantkas) pretrunas var iedomties ar mierg dzv.

6.1

Tlk.

Labi, esam konstitujui, noteikui daudzvietbu k zinmu hronooperciju vai varbt hronostvoku (hronopozciju?) tipu. Bet dertu to tlk attstt.

6.2

Piemram, padomt, kdas vispr opercijas var veikt ar vietm?

48. HRONOOPERCIJAS: RETROIZVLE

1

Var bt retroizvle - kad izvlamies savas pagtnes variantu, pai pat varbt nekur nebraucot. Tas atkal ir kas pavisam atirgs.

2

Vienkrs (vai nav par daudz vienkrots?) uzskatmais modelis. Ja es, peldot up, pagrieu drusku pa kreisi, tad uz mani no muguras tagad plst kreiski dei

3

Reizm retroizvle ir sastopama fantastik (piemram, Stvena Bakstera romn Laikveida bezgalba - Timelike Infinity, krievu tulkojum По ту сторону времени) - tau reti.

Latviski tulkots un man zinms ir viens ststs - Borhesa Herberta Kveina dairades analze.

Vl ur tur esmu atradis tdus k mjienus, vismaz man uztver ir t.

4

Bet vsturiskaj laik tdas lietas notiek biei un pilngi reli!

Piemram, Tres Atmodas laik daudziem padomju laikos auguajiem (un sabiedrbai kopum) bija jizdara izvle: kura tad ir msu vsture 1920.-30. gados - PSRS vai Latvijas Republikas (sovjetiski nicinoi buruzisk Latvija, taut Latvijas laiks)?

Deprohess vai eguma spkstacija, Svts mantojums zeme msu tautai vai Sarkan Armija, mar, mar, uz prieku, Stains vai Kaupns...?

5

is te ir tds, ka t nav auri psiholoiska lieta, bet reli vsturiska: t pagtne, kura darbojas, efektv pagtne, tik tiem mains!

Ne jau pilnb (piemram, toreiz uzcelta mja ir un paliek mja), tau visai liel un btisk mr.

Re, k dzve apsteidz fantastiku (vai k fantastika atpaliek no dzves)!

6

Un te var jautt vl:

6.1.

Kdas tad ir vstures laika pabas? Izskats, ka vstures notikumi (un

vsturisk laika momenti?) var stiepties tlu uz prieku (un pat otrdi, stiepties ar saknm tlk pagtn?), tikt izslgtiun atkal ieslgti, liel mr regulti...

Vai vstures notikums - un ar vsturisk laika moments? - neatgdina drzk neironu ar daudz vadiem, nevis mazu izoltu (noslgtu) punktiu?

(Attiecbas starp punktiem, elementiem telp - un laik - ne tuvu ne vienmr bs tik vienkras k Eiklda eometrij!)

6.2.

Vai kaut kas tds nevar bt ar fiziklajam laikam (teiksim, nkotnes fizik) - ja reiz tas ir iespjams laik vispr?

Fiziiem Jdinam Vgneram (Eugene Wigner, dz. Jen Pal Wigner, 1902-1995) un Donam Aribaldam Vleram (John Archibald Wheeler, 1911-2008) jau ir ldzdalbas princips!

(Varbt es izteicos nepreczi un starp Vgnera un Vlera idejm ir kda starpba. Pats termins pieder Vleram.)

6.3.

K tas ietekms laika manas, tas ir, laika ceojumus un citas opercijas?

6.4.

K mums visefektvk (mrtiecgk\perspektvk, produktvk) regult pagtni, - un k im nolkam pagtni ptt?

Varianti:

a) relistik, jau tagad, rkojoties ar pagtnes mantojumu,

b) fantastik, ja varsim pagtni maint (paplaint?) ar tiei fiziski.

6.5.

K pagtnes regulcija attsts rels vstures gait? (Un nkotnes regulcija - rkojoties ar perspektvm, ar iespjamiem dada lmea nkotnes iedgiem tagadn.) Kdas te ir likumsakarbas?

(Te ceojumus laik vai citas ties opercijas pagaidm neapskatm, nav faktu.)

7

Tlk,

7.1.

vai retroizvles visas ir vienveidgas, vai ar ts bs pla spektr ar btiski atirgiem efektiem - un ts bs kaut k tipoloizjamas un klasificjamas?

7.2.

Teiksim, pc mrogiem (un sistmiskuma lmeiem jeb sistmu rangiem) vsturisk, biogrfisk, kda tehnoloisk vai bioloisk procesa gait, mikrofizisk, kosmoloisk...

7.3.

Un pc t, vai viens variants pilnb izsldz otru, vai ar tie ir savietojami, summjami, vai ar kaut kas pa vidu, vai tiem ir vl kdas citas attiecbas.

7.4.

Piemram, alternatvie varianti glabjas - tda vai cita veida - depozt un ir aktualizjami.

Pagaidm neprecizu, k tas viss vartu bt dab, bet turpinu spriest tri

funkcionli un formli.

Tau atcersimies, tikai k piemru, sazarotbu uz vienas lnijas. Ar to, iet,

var traktt k sava veida depoztu ar sava veida aktualizcijm.

7.5.

Tlk, kdus jaunus efektus var dot dadas retroizvu kompozcijas (kombincijas) - un interferences?

(Nu j - kpc gan btu jiestrgst 1 atsevia gadjuma attloan vai analz?)

7.6.

K vartu evoluciont retroizvu joma un retroizvu saimniecba cilvces attstbas gait?

49. HRONOOPERCIJAS: INDUKCIJA

1

Vienkrks hronooperciju paveids.

Ja jau var bt ceojumi laik - bet tie stipri atgdina daias prvietoanos telp - tad acmredzot var apskatt, teiksim, kdu indukciju laik.

Ietekmi, procesu (ja ar ne glui objektu), kas laik izplats (prvietojas) td k via veid un nevis no viena vienga punkta uz otru.

2

Ar ko tas ir sliktk? Ar to, ka nav atrastas iespjas, k to pielietot fantastik?

Atradsies!

3

Viiem var bt iespjas, kdu nav daim.

Interference, rezonanse... atstaroans (lai gan daia ar var atsisties un doties cit virzien, bet hronofantastika laika pingpongus nez kpc neapskata)...

Vai ir iespjama laika opercija (pagtnes mainanas opercija), kura izplats kda via veid?

4

Variants: uz vism noteiktas kategorijas vietm/objektiem laik (vai parallo pasauu telp, vai kd vl interesantk universum) tiek td vai citd ce raidtas zinmas kategorijas iedarbbas (signli).

(Man rds, ka kategoriju jdziens var bt visai perspektvs vis hronofantastiska-j problemtik.)

5

Variants: ts neizplats perfekti, bet... nu teiksim, k baumas vai k signli bojt telefona spl. Vai atkal k caur filtriem.

6

Indukciju sadursmes, mijiedarbbas, summans...

Uztvrji, pastiprintji, traucjumi...

Cik tri var izplatties indukcijas? Kdi interesanti efekti te vartu bt?

7

Vl vartu iedomties, piemram, kdas statistisks ietekmes laik, ieskaitot statistiskus ceojumus laik. Pat abstrahjoties (vismaz skum) no iespjam mehnisma. Vienkri aprakstt, k tas ir, kad laika ceojums vai kds cits hronofantastisks efekts ir pakauts varbtiskm, statistiskm likumsakarbm.

8

Vl piezme.

Ja man btu bezgala garas rokas, kas iet ar cauri laikam, - tad varbt sti nav starpbas starp ceoanu un neceoanu? Ko vispr nozm kltbtne? - Toms Rorbergs.

50. HRONOOPERCIJAS VISPR?

1

Ttad vlreiz.

Ir ceojumi laik. Ir pastvgi (vairk vai mazk) savienojumi (teiksim, kds stabils tunelis vai cita veida preja laik) - un savienojums tau nav tas pats, kas ceojums!

Tlk, indukcija, daudzvietgums, retroizvle. Un t tlk Droi vien - ir bezgala daudzas lietas, ko var dart laik un ar to.

Tai skait opercijas nevis ar vienu atseviu objektu, bet ar daudziem un ar sistmm.

Un varbt ar ar daudziem subjektiem.

2

Bet fantastik tas viss ir zem izkrtnes laika ceojumi. Pirmatkljja Herberta Velsa automobilis ir visus tri vai nohipnotizjis... Lai gan ms pai piln spar ejam no automobiu civilizcijas uz datorcivilizciju!

Nu labi, nepiln spar, bet tomr...

3

Visi ie varianti ir kaut k jnosauc visprg veid, un es to saucu par hronoopercijm.

Normunda Grostia Atvrtaj laik ir termins laika opercijas paskumi, ko veic citos laikos, teiksim, vstures mainanai.

Hronoopercijas ir kas cits, t jau ir (fantastisk) fizika: ko visu var dart ar laiku un laik. Pai laika ceojumi ir zinms hronooperciju tips.

Vai varbt tie stenb ir vairki tipi, nezinu.

Dertu paanalizt iespjamo (pagaidm - formli iespjamo) hronooperciju spektru visprg veid...

4

Starp citu, laika ceojums ir visai vaka hronoopercija.

Piemram. Veicot ceojumu, operatoram (eit: ceotjam) ir pilnb jatstj mjas un pilnb jienirst cit laik.

Tas vl varbt nekas, bet vien reiz tu vari apmeklt tikai vienu laika momentu! Bet ja nu tev ir draugi vai koli dados laikos? Un palaikam vajag - piemram - tikties visiem reiz, pabt viesos kop, visiem pie visiem? Kop strdt?

Tlk, nopietnas un prdomtas izmaias vstur loiski btu veikt kooperatvi, saskaojot ar ieinterestajiem partneriem no citiem laikmetiem. Bet, ja tav rcb ir tikai ceojumi, tad, kamr skraidsi no viena partnera pie otra utt., tev vai viss laiks var iztect

Tlk, ar ceojumiem vien ir diezgan grti veidot kaut cik saretas struktras, temporls konstrukcijas.

5

Kdas lietas no datorikas var dert, lai bagtintu msu priekstatus par hronoopercijm?

6.1

Un atkal - runa nav tikai par vsturi (kur gan ar mdz bt globl vsture un dadas reionls un lokls).

Nav par aunu ar efektvi paviesoties paam pie sevis (vai vl k pakomunict) pagtn, nkotn, parallaj pasaul un/vai vl kd kombincij... Tas ir, veikt hronoopercijas ne vstures, bet biogrfijas mrog.

(Visticamk, ar te uz partnerbas pamata.)

Vai izmantot ldzgus efektus kdos tehnoloiskajos procesos.

6.2

Kur tehnik, kds situcijs msdienu inenieris vartu teikt: ak, ja btu iespjams darboties laik...?

7. 1

Ja ms fizik (vai vl kur?) mekljam iespjas laika manai, tad mums tomr dertu daudz labk zint, ko sti ms tur gribam atrast (resp., kas t laika mana sti ir)! Nevis tikai automtiski kopt Velsu.

Laika mana nav tikai ceoana laik!

7.2

Varbt laika ceojumu var traktt k atseviu, loklu, slaicgu un elementru laika topoloijas maias gadjumu.

7.3

Bez tam, tpat k ir daudzi hronooperciju (un to kompozciju) veidi (vismaz fantastikas pasaul, bet gan jau ne tikai), - t acmredzot var bt ar dadas, ar dadm pabm, laiku (un hronodu) formas - kurs tad s opercijas tiek veiktas.

Ms redzam, ka, piemram, socilie objekti un procesi atiras no tri fiziklajiem, un ar socil laika pabas var visai ievrojami nesakrist ar fiziklo laiku, vismaz ar to, pie kura esam pieradui.

Fizikai attstoties, acmredzot paplainsies ar laika fiziklo formu klsts.

7.4

Iespjams, ka pirmaj tuvinjum ms laika manu tm Lielaj Laik varam apskatt trs veidu kategorijas: hronositucijas (kas tas tds, ir pusldz skaidrs no nosaukuma), hronoopercijas un hronoformas. Un mint attlot procesus un darbus ar laiku caur attiecbm starp tm.

7.5

Kategorija - matemtisk - cik sapratu, atiras no kopas ar to, ka tai nav vien-nozmgi jnorda visi elementi, t btb ir atvrta sistma, kategorijas objek-tiem ir tikai jatbilst noteiktm sakarbm, kuras, iet, sauc par morfismiem.

Ir lasts, ka t btu labk, piemram, bioloij, kur, piemram, nu sastv eso-ie atomi tau nemitgi nomains, bet na ar savm pabm paliek.

Kategorijas pdjos gadu desmitos nomaina kopas k visu matemtisko struktru pamatu.

Vai ir atrasts vl kas jaunks par kategorijm, to nezinu.)

7.6

Un t tlk Laika un laika manu pasaule bs nesaldzinmi daudzveidgka, nek patlaban tiek domts!

51. HRONOOPERCIJAS: VL KDI VARIANTI?

1.1.

Iekjie laika ceojumi (sav pagtn - un nkotn?). Ideja ir nenoteikta attiecb uz pau procesa tehniku, lai gan varianti, iet, ir funkcionli ldzgi.

Tavs Es ceo tavs smadzens. K tiei?

(Jatzm, ka tlbraucjs - skat. - t laikam vartu samr labi nodrointies pret traucjumiem.)

1.2

Super-atmia, kura spj pilnb restaurt toreizjo Es? Varbt ar kdu datorresursu paldzbu?...

Bet k ar nkotnes Es? Un k pankt, lai process btu divpusgs, aktvs ar no rel pagtnieka puses?...

Kaut kas ldzgs teleptijai?

Divi dadu laiku Es viens smadzens (k savietosies)?

Kltbtne notiek smadzens, bet relaj to laiku ermen relos tais laikos?

Varbt pat ar iespju kaut k (k tiei?) eksteriorizties patstvg ermen (vai tas jau bs jauns brnums, papildus paam laika ceojumam)?

1.3

Reiz satiks (kur?) divi trs ceotji sav pagtn un nkotn, divi Es...

2.1

Ceojums everetiskaj Es, parallo biogrfiju telp (teiksim, ja pieem, ka sazarojoties saglabjas zinms sakargums).

2.2

Piemrs no fantastikas (kur paldz brnumaina ierce): Aleksandrs itinskis Pulkstenis ar variantiem (Александр Житинский Часы с вариантами, 1984).

Tur ceotjs ieem sava vietj Es vietu, via ermeni, bet bez via apzias kltbtnes - un t rada jaunu biogrfisko laika atzaru.

Alternatvu tam, kur vecais Es ir palicis sav viet - un, protams, ar tam, kur pats ceotjs palika mjs (bet tie visi trs reli pastv katrs sav laika lnij).

Ja nonk ez (vai, teiksim, ja vienkri apnk), tad var gan aizmukt, bet t atkal ir sazaroans, un iznk, ka otrs tavs variants atceojuais, bet neaizceojuais - t ar paliek ez (tas stst tiek piemints, bet netiek tuvk apskatts)...

Tdi ir sples noteikumi ai dotaj variant.

2.3

Pati vietas ieemana, stingri emot, ir papildu efekts, kas pie laika ceoanas vrda parast nozm nepieder - bet fantastik ds pamiens tiek izmantots biei (pie tam parasti neapskatot t realizcijas tehniku - smadzeu satura prrakstana vai kas cits?).

T vai citdi, bet literriem mriem ar to parasti pietiek: mums te ir darana ar

skotnji vienas personas biogrfiskajiem variantiem.

(Dotaj stst ceot sk 16-gadgs cilvks, un vi ceo galvenokrt uz nkotni.)

2.4

To var skaitt ar par sava veida manipulciju ar laika ceojuma subjektu (kas ceo laik?), tikai ne plaum (ko un cik paer ldzi laika mana?), bet... laikam dzium.

3.

Vl viens variants. Cilvks jebkur situcij var bt jebkur vecum (jebkur savas biogrfijas fz). Bet viens no tiem (pc via paa izvles?) dotaj moment ir galvenais, aktulais, prjie vai nu paliek rezerv, vai tomr piedals, bet vjk.

Ttad vairki cilvki var kontaktt jebkurs vecumu (biogrfisko momentu, stvoku) kombincijs pat bez paas ceoanas.

Tas pats - attiecb uz objektiem vispr.

(Opercija Pults?)

4.1

Cik sapratu no Ta teikt, teortii jau apskatot idro laika manu - tdu k idrumu vai epsi, kur, izsmidzints pa dadiem laikiem, tomr saglab iekjo sakargumu. Dai pusldz veiksmgi epi jau esot ar izgatavoti...

4.2

Atkarb no elementrajm vienbm to sastv, dm vielm var bt oti dada informcijas ietilpba un iespju klsts. Iedomjieties parasts tri minerls smil-tis pludmal - un smiltis, kas sastv no mikro- vai nano- mobilajiem telefoniem, datoriem vai datoriztm mikrofabrikm.

5.

Dispersais punkts (moments). Kas vien telplaik vienots, cit disperss un otrdi. Td krt vienu laiku var izmantot k palglaiku, lai ceotu pa citiem laikiem.

52. LAIKA CEOJUMI UN INTERNETS

(pris ideju)

1.1

Tlis no nkotnes ststa (mums saprotam valod).

Ir bijui minjumi ievilkt msu internetu citos laikos. Savukrt dai laikabiedri apgalvo, ka viiem ir gadjies trpt citlaiku internet.

Bet reizm pat sazin kd, kur neko nevar saprast!

1.2

Varbt ir vaingas nezinmas civilizcijas. Vai paa interneta fluktucijas. Vai nezinmas civilizcijas, kuras var saskatt interneta fluktucijs.

Bet varbt pagtnes kopirasti - briesmga tauta, daudz sliktki par vrusiem - ir ldz nepazanai sadakarjui nkotnes internetu.

Vai tie vienkri ir efekti, ko rada nemodulta dadlaiku internetu interference (vai citiem vrdiem, laiku interference internet).

1.3

Rgas Augstk hakeru skola nesen pazioja, ka dads versijas tiks eksperimentli prbaudtas.

Tpat ar citi efekti, ko rada laik ceojos internets.

1.4

Ttad - k es to sapratu.

Internets, kuram k fona jeb nulles fluktucijas pa reizei spontni pards iespraudumi (piemram, mjaslapas vai pat mekltji) no citu civilizciju, citlaiku vai citu visumu un pat universumu internetiem.

Varbt reizm pat ar kdu automtisku salgoanos, t ka ms varam lietot os cit-neta gabalus...

1.5

Tlis: teortii ir skui izstrdt visprgas teorijas par iespjamm sadarbbm un visprgi par attiecbm starp dadiem internetiem.

Viu darbiem ieinteresti seko fizii kuri cer s idejas izmantot savs teorijs par augstas informcijas ietilpbas daiu vai citu fiziklo objektu pabm un mijiedarbbm.

2.1

Nesen uznca mode pieslgt teleportcijas ierces (jeb laika manas) internetam.

Tas dod jaunas iespjas temporlo tlu uzglabanai un apstrdei, k ar laika manu (eit - tlbraucju) vadanai no attluma.

2.2

Tiesa, tlbraukanu internet ar apgrtina traucjumi, tpat k rj vid. Ir gan ar daas patnbas.

(Man nepalika atmi, kdas tiei, un es Tlim ar neprjautju.)

2.3

Bet varbt vars ceot laik ar pa internet?

Man liekas, es nesen redzju vienu laiksaiti (js to varbt sauktu angliski - hrono-links). Bet toreiz nepaptju tuvk, nebija laika.

2.4

Acmredzot gandrz visas laika manas tiks ar... ar laiku pieslgtas internetam vai paam t paveidam.

Tlk, taj koncentrsies (gandrz) visu ceojumu\hronooperciju vadana. Bet atsevis ierces (tas, kas parasti tiek saprasts ar laika manu) tikai automtiski izpilds fizisko pusi.

Ldz ar to ne glui bez pamata vars teikt, ka laika ceoana notiek internet...

2.5

Te nebt NAV domts, ka to visu vads kds viens centrs! Tas btu neefektvi!

(Bet jsu laikmets man skatjum vl ir stipri slims ar centrlismu.)

2.6

Nav izslgts, ka progresvs interneta tehnoloijas tlu apstrdei un radanai (Tlim aktula ir tiei tlbraukana, jo is laika ceoanas veids Ta laikmet ir dominjoais) aus padart internetu (vai kdu analoisku struktru) par universlu ldzekli ceoanai laik, par sava veida universlo laiksavienojuma vidi.

Var teikt, par laika pulti... vai pat laika smadzenm.

3. Internets man (pareizj) skatjum:

(1)

tikai telp (k patlaban);

(2)

laik (vari saistties ar sevi no pagtnes vai nkotnes);

(3)

sazarotaj (everetiskaj) telplaik (ar sevi no iespjamiem biogrfijas variantiem, no parallajm pasaulm);

(4)

hronooperciju universum (ar sevi no tdiem variantiem, ko ietekmjui\radjui laika ceojumi vai citas fantastiskas opercijas);

(5)

dados citos universumos - piemram, kur variantu atirbas sakojas nevis atsevios notikumos, k everetism, bet jau struktr,

(teiksim, k to ar vsturi dara, gan savos arlatniskajos nolkos, Fomenko, kuram dadas valstis, notikumi, gadsimti vai personas, teiksim, Czars un Zlamans, var bt viens un tas pats; bet to visu var dart ar nopietnk un vl daudzveidgk),

(6)

realitt, kura nemitgi paplains (un tu vari piedalties ai realittes - un sevis?sava spektra? - paplainanas proces);

(7)

visdi sistmefekti no dadiem interneta variantiem;

(8)

plus vl, abstrakt attlojum, internets fu jeb konfigurciju telp

(9)

- un t tlk...

Jatzm, ka es eit nodarbojos tikai ar vienu lietu, ekstensvo, vienkri ar interneta paplainanu. Gan jau ir vl citas perspektvas.

53. PIEDERBAS EFEKTS

1

Vl viena ideja, tomr atirga no daudzvietguma.

PIEDERBA, sauksim t.

Te ir manas mjas, te ir mana vieta... Kpc man o piederbu maint? Es to nesu sev!

2

Un, atrodoties citur, piemram, uz kua, kosmosa ku vai laika man, es vienlaikus esmu ar mjs.

To dara t: solis - vai klikis - un esmu sav istab, klikis - un atkal kajt.

3

Jau ir izstrdti, - saka Tlis no nkotnes, - vairki teortisks mehnikas (supermehnikas) modei, kuros prvietojums NEnozm, ka iepriekj vieta ir pilnb atstta, un kur savu lokalizciju vsturi var (vismaz daji) emt sev ldzi un pc vajadzbas aktualizt.

4

Esot pat vairki varianti bez paa soa/klika.

5

Starp citu, - to saku jau es, - k btu, ja, piemram, datorprocesiem un interneta procesiem raksturgas lietas, kustbas, mintu izteikt tdas k mehnikas form? Un iedomties tamldzgu mehniku kdiem fiziskiem ermeiem/ fiziklm lietm?

54. REDZT SEVI UZLCAM

1

Sav zi pretjs variants, kuru nesen iezmja Toms Rorbergs.

Jlijs Murakovskis savs lekcijs reiz atzmja, ka par to, k izskats mness, pasaules literatr ir parasti tikai kdi etri saldzinjumi.

Reiz ms ar Tomu fantazjm un pieminjm ar o jautjumu. Sagribjs pieemt izaicinjumu.

2

Es iesku:

Ar debesm ir ausis - un vl kdas!

Tlk bija gan

Dzintara sakta, pat muias redzamas,

gan Sniega pika, iegjusi orbt ap Zemi,

gan Apa logs; ja uzklikina vajadzgaj viet, pards tlks opcijas...

Un t tlk. Vispr jau nekas sevis (lai gan man paam patika par logu un, protams, par tlkajm opcijm; o ideju vajadztu visprint).

3

Dertu jau nopietnk pastudt fantzijas pamienus (TRIZ palgdisciplna RTV, latviski droi vien RIA, rados iztles attstana), es toreiz nodomju, kop sistm tie dos daudz lielku efektu...

4

Tad Toms teica:

- Tur Zeme redz sevi no malas!

5

Es uzreiz sapratu, ka vi nedom kdu tur miru, bet gan to, ka Zeme tiem atrodas zinm attlum... pati no sevis - un tdjdi var sevi redzt.

Tai skait - uzlcam, norietam un atkal uzlcam...

Un ka Toms ir domjis ne vien Zemi, bet visu telpu ar tdm pabm.

6

- Ar laik tpat? es pajautju. (Laiks ir msu iemot tma.)

- Dabiski. Bet varbt daudzreiz un dadi tpat.

- Bet... k tas ir?

- Nu par to vl jpadom, protams!

...Tau astronautika d telp bs oti interesanta. Un hronoopercijas vl interesantkas, - Toms pasmaidja, jauot, ka viu gaida sava veida delikatese.

55. VAI VAR CEOT LAIK... LAIKA CEOJUMS?

1

No vienas puses - dvaini, ja viss var, bet laika ceojums (vai ceojumu grupa) nevar!

No otras puses - bet k tas ir?

2

Tagad atcersimies savienojumus laik (kuri fantastik iet zem ts paas laika ceojumu birkas, lai gan tas nav sti preczi).

Tad, lk, ja var savienot laik divas vietas, tad gan jau var ar N.

(Jurijs Grekovs Odiseja metamais ps - Греков Дротик Одиссея trs vietas, Roberts Silverbergs Halfway House - Mja/Stacija pusce vai varbt Dispeeru punkts - oti daudzas vietas... Nu j, patiesb gan Silverberga stst ir satiksme starp Visuma civilizcijm telp, tau moment nk prt pilngi analoiska situcija laik!)

Tlk, pats savienoto vietu skaits ar var mainties, tas ir dabiski.

Un ttad.

3

Ja kds savienojums A pievienojas jaunai vietai laiktelp - teiksim, kur Czars priet Rubikonu, - tad iznk, ka pats savienojums A tagad atrodas ar tur. Un iznk, ka vi uz turieni ir... aizceojis. Ja mana istaba piedals savienojum A, tad tagad t ir ar pie Rubikonas...

Pievienot jaunu galu savienojumam tas ar nozm ceot laik. Pc btbas ir t, bet nianses neskaits.

Secinm, ka pastv vismaz viens veids, k pats laika ceojums var ceot laik. T, lk!

4

(Tlk attstt o ideju var - piemram - tri matemtiski:

- savienot bezgalgu skaitu galu;

- savienojums mains pc noteikta likuma\programmas - vai pc kdiem statistiskiem likumiem.

Tlk - mijiedarbbas starp dadiem savienojumiem,

- hronosavienojumu mija vai kiberntika,

- dadas supersistmas,

-- skot jau ar dadm konstrukcijm vienkro lniju viet;

- laiktelpas rakstura maia d piestintbas ar savienojumiem.

Mums pieejamie savienojumu tipi atkarb no, piemram, msu rcb esos enerijas - bet varbt no informcijas tehnikas iespjm...

Iespjams, ar kda laika ceojumu relativitte.

Jaunas perspektvas laika ceojumu un to ietekmju vadmbai.

...Tas bija t, uz labu laimi.)

5

Bet tagad iedomsimies... maingu laika ceojumu.

Tas ir, kur mana pc vajadzbas ceo pati pie sevis un kori (ne tik daudz

pasaules vsturi, cik) sava ceojuma vsturi.

Ttad laika ceojums, kur visu laiku pc vajadzbas kori pats sevi.

6

Tas, starp citu, nozm, ka mana ceo ne vien parastaj visprj laik, common time, bet ar pa pau sava ceojuma laiku; ai atirbai acmredzot var bt praktiska nozme.

Tas varbt ir vl viens gadjums, kad varam teikt, ka pats ceojums ar ceo.

7

Starp citu, te iznk ceojums divos laikos uzreiz - vai pat tds k divstvu ceojums laik.

Un, kur divi, tur atradsies ar N, agri vai vlu.

8

Bet, ja koriana notiek attlinti, tad otrais stvs laikam vismaz formli vairs neskaits ceojums. Lai gan rezultts it k btu tas pats.

(Starp citu, vai pati ceoana laik ar var notikt attlinti?)

9

Un vl: otrais stvs\lmenis (ceojums paa ceojuma laik) attiecb pret pirmo stvu (vienkri ceojums laik) spl tdu k vadbas bloka lomu.

Bet vadbas bloks ir viens no visu manu universlajiem funkcionlajiem blokiem (labi, ne glui visu, bet gan izemot primitvks, - tau tur o lomu mdz izpildt cilvks).

10

Respektvi, sk iezmties tdas k manas struktra. Mana, kas bvta nevis no taustmiem objektiem (lai gan ar tdi tur t k ir), bet gan no saretiem procesiem laik. Sav zi - no paa laika... Vl viena tma, par ko var domt tlk.

Vai ms tomr par daudz auri nesaprotam, kas ir laika mana?

(Un pati ideja, ka var taist dadas prlaicgas konstrukcijas, tau ir trivila.)

11

Attstot laika manas ideju, btu jprskata ar manas tls - un, jo vairk veidos un virzienos, jo labk.

12

Viena oti fundamentla ideja, k var prveidoties manas (vai pat visas lietas), ir lasma Henriha Atova ststos zeltis un aksioma un Treais gadu tkstotis.

Генрих Альтов. Ослик и аксиома. 1965.

\\ Г. Альтов. Опаляющий разум. М., 1968.

\\ Г. Альтов. Создан для бури. M., 1970.

Генрих Альтов. Третье тысячелетие. 1969.

\\ НФ-14. М., 1974;

\\ Нить в лабиринте. Петрозаводск, 1988

Ststi ir pieejami ar internet: altshuller.ru un daudzs cits viets. Un ar

druktaj krjum

Г. Альтов, В. Журавлева. Летящие по Вселенной. М., 2002.

13

Vl variants. Laik ceo forma.

emam laika astokji - savienojumu ar (vairk vai mazk) noteiktu savienoto

vietu skaitu (protams, ne obligti astom) un paa savienojuma struktru.

Un pieemam, ka nez kdu iemeslu pc paas savienots vietas biei mains, bet mintais skaits un struktra n.

Astokjis kpel pa telplaiku, dot hronoopercijas forma priet no viena satura uz citu, no vienm savienotajm vietm un no vieniem objektiem un procesiem uz citiem - un ir liel mr neatkarga no satura...

Tlk var sekot tie daudzveidgie prieki, kdi mdz bt, operjot ar trm formm... Fantzijai tie var bt sti svtki.

14.1

Es minju maz. Droi vien pastv daudzi veidi, k pats laika ceojums var ceot laik.

14.2

Prvietoans, ceoana vienmr ir attiecb pret kaut ko. Parasti to reduc uz fiksta objekta vienkru attiecbu pret fiksta kontinuuma fikstiem punktiem.

Bet k bs neparasti?

15.1

Pie viena.

Dertu specili apskatt jautjumus par laika ceojuma (un citu hronooperciju) subjektu. Tas ir, ceotju (vrda plak nozm).

15.2

Piemram. K laika mana (visprg gadjum) nosaka, kur ir robea, kas tad sti dosies ceojum, bet kas paliks uz vietas? (Ieskaitot, teiksim, gaisu.) Vai tas vienmr ir tik vienkri k ar automobili?

Diez vai, piemram, tlbrauciens vienmr tik droi atirs, kur beidzas tavs organisms vai kdus priekmetus tu esi nolmis emt ldzi.

15.3

Varbt, ka visprg gadjum ir nepiecieama paa opercija, subjekta konstituana?

Un varbt, ka te ir plaas iespjas ko maint un regult, un programmt?

15.4

Varbt, ka to var plai lietot vismaz hronotehnoloiskajos procesos reiz ar pau laika ceoanu.

Piemram, laik prvietojot un apstrdjot kdas vielas masas un frakcijas? Dados tehnoloiskos procesos mdz visvisdi opert un kombint, nosakot, ko tiei un kur moment prvietot laik...

15.5

Tur konstituanas opercijas nav mazk svargas k pati prvietoana. Abas s

puses, abi operciju tipi - pati ceoana un subjekta konstituana - var izvrsties

oti daudzveidgas un attsttas.

Tehnoloiskajs programms s lietas mdz bt vien kompleks (un pat hibridizties).

15.6

Tlk. Kas notiks, ja kdreiz ceojuma subjektu vars paplaint (vai tas spontni

pats paplainsies) tiktl, ka visa tagadne vars aizceot pagtn (vai nkotn)?

Vai btiska tagadnes daa?

15.7

Un ja vl uz vairkm vietm reiz?

Dau nesen atkltu seno civilizciju mklas it k varot tikt izprastas, - saka Tlis, -

ja pieem, ka civilizcija vai ts daa ir atradusies uzreiz vairks viets

vsturiskaj laik.

15.8

Kpc fantastika par hronoopercijas subjekta noteikanas (konstituanas)

problmm vispr neinteresjs?

Tpc, ka jebkuru laika manu par daudz pieldzinja automobilim?

15.9

Un k problemtika vartu attstties tlk?

16

Papildjautjums.

K vartu ceot laik VSTURE?

Vispr, kds izteikti diahronisks, ar izteiktu ilgstambu, process?

56. SVTKI METODIIEM

1

Var ceot ne vien uz citu laika momentu, bet ar... uz citu laika ceojumu!

Teiksim, viena laika mana brauc pie otras - un ir orientta taisni uz o otru manu, nevis uz kdm fikstm koordintm telplaik.

Katrs ceojums tau kaut kur notiek, un ttad uz turieni var ceot.

2

Pat pie momentnas teleportcijas droi vien var kaut k pieslgties - un nonkt ts galapunkt.

(Un, ja ceojums nav secga prvietoans, bet, teiksim, kda prskaoans uz galapunktu, tad droi vien var nokopt prskaojumu.)

Starp citu, tas, iet, bs vl viens variants, kur pats laika ceojums ceo...

3

Drobas pc atzmsim pai: ceot laik var ne tikai uz kdu noteiktu koordinti, uz telp/laik stabilu vietu!

Ceot var uz oti daudz ko.

4

Fantastik apskata gandrz viengi atsevius, izoltus laika ceojumus un maz pta attiecbas starp tiem.

Piemram, kopj laika satiksmes aina var jtami mainties, ja bs daudz ceojumu uz citiem ceojumiem.

Kas pirmkrt jau nozm, ka vienus ceojumus faktiski virza, pilot citi.

Un ttad starp dadiem ceojumiem var veidoties visai interesantas un nevienkras attiecbas.

Un, tlk, dadas sistmas un visdi jaunveidojumi.

5

Var sankt vl dadas interesantas idejas un jautjumi.

Piemram, par iespju piesldzoties izmantot citus, jau gatavus laika ceojumus.

6

Tiesa, kurus tad var uzskatt par gataviem? No rtdienas uz vakardienu, tas ir gatavs, jau noticis ceojums, kuram var pieslgties un to izmantot? Bet no rtdienas uz partdienu?

7

Nezinu. Bet diezgan loiski iet ieviest piekuves jdzienu. Kda piekuve man ir kdiem ceojumiem - no visa masva. No visas liels laika ceojumu pasaules kd ms tagad, k izrds, dzvojam...

8

Te paveras iespjas visdm jaukm fantastiskm manipulcijm.

Vai divi trs ceojumi var td veid pieslgties viens otram? Un kas tur iznk?

Kas notiek, ja laika ceojums k tikko ieskts piesldzas pats sev k kaut kur laik

jau notikuam? Bet otrdi? Vrdu sakot, vai laika ceojums var pieslgties pats sev - un kdos veidos, variantos? Kas tiei no t mainsies?

Un, starp citu, kas var notikt, ja tev, mjs esoam, piesldzas laika ceojums?

...Vai d veid vispr netiks maintas attiecbas starp relo un vl paredzamo, virtulo laika ceojumu sfru - ts abas var sav zi tuvinties un btiski viena otru ietekmt, paldzt (konkrtk! variantus!).

9

Starp citu, ja nemitgi notiek pieslgans un atslgans, tad ms, iet, iegstam laika ceojumu ar maingu subjektu. Dotaj ceojum nav visu laiku obligti tas pats ceotjs.

Es jau minju Mobilis in MOBILE, ceojumu uz maingu vai neviennozmgu (vai pat abstraktu) vietu/objektu. Bet var bt ar MOBILIS in mobile, kustba laik ar maingu subjektu.

Un, ticamk, tda var bt DADOS veidos - lai gan par to vl neesmu domjis.

10

Un ja nu tas bs tipiski - ceotjs un ceojums liel mr pai par sevi, ar plam prslgans iespjm?

(Abstraktk runjot, tie laikam bs prkontaktans procesi laika ceojumu telp... vai starp ceojumu telpu un... k lai nosauc... operatoru telpu?)

11

Bet tas nu t.

Pagaidm vienkri iedomsimies skolnu ekskursijas uz slavenkajiem laika ceojumiem*.

Un, tlk, izgltbas prvaldes metodiu ceojumus pa labkajm da veida ekskursijm!

* (Varianti: a) tiea kltbtne; b) aiz stikla, lai netrauctu; c) attlinta novroana no mjm; d) attlinta ldzdalba no mjm; e) kdi hibrdvarianti; ...)

12

Pielikums. Drusku paglobalizsimies.

(1) Ceojumi uz ceojumiem, grupveida variants.

N manas ceo laik, un citas M manas ir orienttas uz m N. Tau ne obligti katra uz vienu noteiktu no tm, bet gan pc kda cita likuma...

Vai, nkam pakpe, L manas, kuras orientjas uz m M, bet no pirmajm N ir atkargas pastarpinti... Utt.

(2) Ttad - saretas laika manu sakarbas un sistmas, varbt visas civilizcijas mrog.

Sakarbas, kuras tiek uzturtas kd programmanas centr, nevis neprtraukti starp atseviajm manm.

Tlk, bet varbt katr laika man ir kds centrs, katra mana ir/var pie vajadzbas bt lietas kurs par vism prjm - un ar saistties ar tm.

Abstrakts attlojums laika manu telpas veid.

(3) Vl tlk! Ceojumi - vismaz virtul veid, vismaz plnojot - no vienas

vispasaules laika manu konfigurcijas uz otru...

No vienas visprjs hronooperciju pasaules struktras uz otru.

...Un vl kdi citi globlo laika ceojumu veidi?

13

Jatzm, ka pats laiks jau ir sava veida preja no viena uz citu - tas ir, visprga forma dm prejm no viena notikuma/viena momenta uz citu...

Bet varbt ne tikai un ne obligti uz citu momentu?...

57. AIZRAUTBAS PASAUL


1

Bet tagad emsim divus laika ceojumus, sareizinsim tos un izvilksim kvadrtsakni.

2

Piedodiet, aizrvos.

Bet...

3

Bet varbt tas nozm, piemram, atrast divus viendus (kd nozm viendus?) laika ceojumus, kuru kopjais efekts (bet ko ms eit sauksim par efektu?) ir tds pats, k diviem dotajiem ceojumiem.

4

Tdm lietm var bt praktiska nozme, pai ja ms emamies ar veseliem laika ceojumu masviem un tur kaut ko plnojam. Un tas agri vai vlu bs.

58. DVAINS PASAULES NEIZBGAMBA

(Tds ir ievrojam zintnes, pai fizikas, popularizatora Daniila Daina savulaik slavens grmatas nosaukums.)

1

- Pdj laik, - ststja Tlis no nkotnes, - ir arvien vairk daudzkultru un daudzlaiku atkljumu un dadu inovciju.

2

Tas ir, tdu darbu un ideju, ko diezin vai var radt cilvki no vienas atsevias kultras - vai laikmeta. Nerunjot jau par vienu atseviu nozari, virzienu vai skolu zintn vai mksl.

3

Patiesb, jo dadkm idejm izdodas produktvi mijiedarboties, jo lielks var bt radoais efekts, to js jau zint.

4

Nereti ir daudz par maz studt citas kultras materilus, bet ir vajadzga inten-sva, ciea un ilgstoa sadarbba starp paiem o kultru - un laikmetu - prstvjiem.

Ttad...

5

Ms redzam, ka pati jaunrades attstbas loika konsekventi veda pie t, ka laika manai ir jbt, - un acmredzot t nevarja nerasties.

6

Tas, protams, nav fizikls arguments. Bet vstur t ir bijis biei, t ir svarga tendence: ja kda funkcija ir pieprasta, tad tehniskie ldzeki agrk vai vlk atrodas - kaut ar pirms tam neviena nozare neko tdu nav zinjusi...

7

Ir jau ar citi, pat vl radiklki argumenti - k, piemram, fundamentlaj ptjum Laika manas raans no laika manas neiespjambas.

Bet par to citreiz, - noteica Tlis.

59. DAUDZMODEU LAIKA CEOJUMI?

1.1

Pirmkrt.

Vienlnijas laika model ms varam redzt tikai vienu vstures variantu: vai nu veco, skotnjo, vai ar (ja laika ceojumi un vstures izmaias te ir iespjamas un reli notiek) jauno, izmainto.

1.2

(Kaut gan stingraj, k es saku, unitraj vienlnijas versij laika ceojumi vispr nav iespjami, jo nekas nevar iziet rpus lnijas, rpus dots plsmas - nav kur, lnija aizem visu iespjamo laiku.

Te gan laikam atkal iznk, ka t ir noslgta sistma, ka pasaule ir iermta...)

1.3

(No otras puses, ja laika ceojumi ir iespjami vienmr, visu laiku un neprtraukti, un visdadkie, - tad varbt nemaz nav tik skaidrs, kur variants tad ir pdjais, jaunkais. Un pat vai tds vispr pastv.

Varbt, ka par viennozmgi jaunko vstures izmaiu var runt tikai kd noteikt atskaites sistm.)

1.4

Otrkrt.

Sazarot laika model jeb parallajs pasauls (k fiziim Hj Everetam) ms varam redzt vairkus (pat bezgalgi daudzus) variantus.

Tos, kuri ir raduies saska ar Evereta principu: ikvienam notikumam realizjas visi iespjamie varianti, tikai katrs sav Visum.

1.5.

Trekrt.

Hronooperciju universum (divdimensiju shm* ar visprintajiem laika ceojumiem) ms varam redzt vl bezgalgi daudzas reizes vairk variantu ar visus** tos, kuri raduies visu iespjamo hronooperciju un citu mijiedarbbu rezultt.

(Klasiskaj Evereta model mijiedarbbu nav, tur Visumi vienkri gu cits citam ldzs un neko nedara.)

* kura ir izvirzta vl ne zintnes ietvaros, bet gan zintniskaj fantastik. Zintn jau vl nav pat laika ceojumu.

** Teortiski visus, bet t tomr bs atvrta sistma.

1.6

Tlk.

Katra laika modea ietvaros tiek uzskatts, ka tas ietver visu, kas vien vispr ir iespjams pasaul, visu, kas var bt!

1.7

Un tad iznk, ka ar katru reizi arvien visku un visku.

Un, cik tdu reiu vl bs, tas nav zinms.

2.1

Bet ko tad ms redzsim stenb?

2.2

Man ir interesantk domt, ka tur var redzt... visu.

Tas ir - gan vienu, gan vairkus!

2.3

Atkarb, teiksim, no kdiem papildu nosacjumiem?

2.4

Ttad iznk, ka ceojot var opert ar ar paiem laika modeiem\laika formm?

Ceojums, mainot ar paus ceus?

...Doma ir tda k dvaina un pretrunga, minu tuvoties tai pamazm.

3.1

Starp citu.

Interesanti, k laika opercijs notiks preja uz nkoo (visticamk, sazarot laika) modeli?

Varbt to atkls kds no tiem (spkiem vai atseviiem cilvkiem), kuru interesm nebs atradusies vieta spls vienlnijas laik (vienlnijas pieej laikam)?

3.2

da preja - jauna laika modea atklana! -, iet, tiek rdta Stvena Bakstera Laika kuos (Stephen Baxter. The Time Ships, 1995) bet pagaidm neesmu lasjis.

Tpat Ariadnas Gromovas un Rafaila Nudemana Laika Institt notiek izmeklana (Громова, Нудельман. В Институте Времени идет расследование, 1973) bet pagaidm neesmu analizjis.

Un vl kaut kur laikam notika preja no vienlnijas modea uz sazaroto.

Vai kur ir rdtas ar citas prejas, nezinu.

Lai gan ce uz jauniem modeiem ir pat svargks par katru no tiem.

3.3

K izskats, erra Kleina darb Laikam nav smaras (1963) ir preja no vienkr Evereta modea uz laika paorganizciju (!).

3.4

Vispr jau derja sameklt vl dus piemrus - vislabk, ja sanktu liels masvs, - un paanalizt, vai te nav kdas likumsakarbas, kas autu lietu attstt tlk, iegt jaunus, progresvkus risinjumus.

Apmram t to dara jaunrades metodoloij, konkrtk, TRIZ pieej.

3.5

(Starp citu, taisni TRIZ idejas man paldzja nonkt ar pie domas par hronoklasmu legalizciju.

Dieml metodoloiju kopum es vl neesmu apguvis un pa stam strdt pc ts nemku.)

3.6

Dvain krt ldz im, risinot laika manas pretrunas, ir maz izmantota paas

laika izpratnes attstba - lai gan laika modeu attstbai tau bs jnotiek tik un t!

4

Starp citu.

Kds bs laiks, kur momenti nevis nomaina, bet gan papildina viens otru? (Toms Rorbergs)

5

Ttad... redzt visu -

* gan vienu vstures variantu (k vienlnijas laika model),

* gan vairkus (k sazarotaj),

* gan vl nezin ko (varbt no aizaiznkam modea)

-- un to visu uzreiz...

6.1

Labi, bet k tas ir? Vai tad, redzot vairkus variantus, ar to pau jau neredz ar to vienu? Un ttad vai summ neiznks tas pats viens modelis - sazarotais -, kur vienlnijas modeli pilnb iekaus?...

Nezinu, nezinu...

No otras puses, kur teikts, ka it visi modei iet preczi vien rind, no aurk uz to pilngi iekaujou visprgko.

6.2

Vl jautjums. Vai t var redzt/sastapt bezgalgi daudzus modeus uz prieku? Un vai tad vispr neizbeigsies jebkda noteiktba (laika ceojumos, ja jau tur vienlaikus valda visi modei)?

6.3

To gan varbt nav tik grti atrisint.

Ne vien msu subjektvs uztveres spjas, bet ar jebkura dot realittes fragmenta objektvs uztveres spjas ir ierobeotas. Un tlkie modei, tas ir, laika formas, te darbosies ne jau piln mr, ne jau ar vism savm atirbm no iepriekjm.

Un mums ie modei vienalga bs pakpeniski jatklj.

Varbt, ka skum tie reizm izpaudsies atseviu anomliju veid, kuras nebs izskaidrojamas ar mums zinmajm laika formm.

(Varbt ka mums pierastaj vienlnijas pasaul patiesb ir kdi sazarot laika efekti vai efekti no vl kdm citm laika formm. Tau tie nav tik stipri, lai vispr izjauktu vienlnijas laiku. Pdjais paliek spk, varam pagaidm teikt, pietiekami lab tuvinjum.)

7.1

<Tlis no nkotnes ststa.

Pirms reli darbojos laika manas (Taimhakers-1, tas bijis laika hakers un nevis automobilis, k visi gaidjui) autors Dons Artijs Vners (iesaukts

Vinners) esot uzkonstrujis ar trsmodeu laika manu, kas ir populra, pai

brnu vid, vl Ta laik.

T darbojas pc trim stipri atirgm laika teorijm reiz. Un oti veicina rados domanas un laika ceoanas spju attstbu.

7.2

Pc daiem datiem, s manas mdzot apgt (paas? nesapratu!) pat vl kdu ceturto teoriju (vismaz daji). Ja ne piekto.

Bet te vl neesot stas skaidrbas. Un Tlim nesanca man saprotami izskaidrot, ko nozm darboties daji pc teorijas.

(Vai tpc, ka vi toreiz t k steidzs?)

Lai gan, k vi reiz teica, kaut kdi eksperimenti ar t sauktajm pusrata manm D. A. Vneram esot bijui.

Dons Artijs esot minjis skatt laika manu k specilgadjumu starp dadm tai ldzgm formm un... paskumiem, iet, Tlis teica t.

7.3

Vai varbt tas bija otrais laika manu klasiis, krievu hronosistemologs Andrejs evoslavskis (via ziedu laiki bija mazliet vlk)?

Tas pats, kur uzbvja nepareizo laika manu - kuras darbbu nevar ldz galam izskaidrot ne ar vienu principu, pat ne no fantastikas.

(Ja js fantastisk stst redzat kdu it k pretrungu un vispr nepareizu laika manas aprakstu nesteidzieties apgalvot, ka tda nav iespjama. Nepareizs laika manas reli pastv un darbojas!)

7.4

Un vairkas eklektisks laika manas - ar apbrnojami augstu eklektiskuma (prastk izsakoties, juceklguma vai dadu lietu nesavienojambas - vai vismaz atbilstbas trkuma kdam noteiktam principam) pakpi.

Un, attiecgi, ar oti negaidtiem un dvainiem, neparastiem, reizm kolosliem efektiem.

(Bet atvrt tipa eklektisk mana varot pretendt pat uz bezgalgu eklektiskumu. Nejautjiet man, k tas izskats, - rezulttus neviens neemoties paredzt.)

7.5

Vai tomr trsmodenieci ir izgudrojui vii abi, D.A. un Andrejs, katrs pa savam?

Tlis neatceras droi - vi bijis slims tad, kad to mcja skol (vismaz t vi ststa), bet tagad slinkums meklt informciju.

Bez tam tur bijuas kdas pretrunas...

8.1

Dvainkais, ka par skuma punktu D. A. - vai varbt Andreja - darbam esot kalpojuas vairkas man labi pazstam (vismaz es t domju) Toma Rorberga idejas: vii abi jaunb esot lasjui kdus Rorberga tekstus.

Lai gan s idejas visbiek neesot bijuas tik konkrtas, lai vartu jau uzreiz erties pie realizcijas, - t ka pamatdarbu jau paveica D. A. un Andrejs.

8.2

Nu j, Toms reiz izteics par fantastiku, sak, pietiks analizt tikai atsevius darbus pa vienam - vajag s realittes laist kop un tad skatties, vai nerodas

jaunas idejas (un vai nav redzamas dzikas likumsakarbas).

Vi saka, fantastika stenb ir vl interesantka nek izskats...

Vai tiem t btu Ta domt ideja?...

8.3

Lai gan Tomam jau ideju ir diezgan daudz. Nepareizo un eklektisko manu vi ar ir pieminjis. Bs jprjaut, sevii par nepareizo.

8.4

D.A. vai Andrejam, vai abiem, vai varbt jau Tomam, pavdjusi ar ideja par

fantatronu, kur var analizt uzreiz lielus fantastisko ontoloiju (realitu) masvus (un ar operciju masvus ar tm), lai iegtu iespjami interesantku un satur bagtku komplekso realitti.

Kad par to paststju Tomam, vi bija skeptisks.

- Nav perspektvkais ce. Prk mehniski un prk atkargi no tekos emprijas fantastik. No t, ko jau paspjui uzfantazt citi - un ko vl nav paspjui. Metodoloija ieteic ko labku.

8.5

Tas ir dvaini, neierasti - domt, ka, lk, is puisis tepat ldzs ir tas pats no fantastikas.

Lai gan - no kaut kurienes tau fantastika savas idejas em...

Ja os manus tekstus kds lass - varbt ar starp viiem bs cilvki no fantastikas?

8.6

Vismaz Tlis ststja, ka Latvij laika ptniecbas nozare nkotn ir oti attstta. Un tas, iet, esot scies tiei ar latvieu fantastiem.

Vai varbt ar ar to, ka vienai daai latvieu pamatgi apnika gausties un gaidt ekonomisku uzplaukumu vai nez kdas investcijas - un ka vii ska taist progresu pai. Ar dotaj jom.

Un galu gal labi vien izncis, jo pas interesantkajs liets jau investciju nav, investoriem vajag ko mazk interesantu - t.i., ierastku un ar mazk problmm. 8.7

Bet Andrejs tlk gribjis uzbvt (ar Rorberga prognozto) multimodlo jeb mrorientto laika manu. Kura - atbilstoi mrim un situcijai - pati izvlas savu struktru un savas darbbas principus no visa iespjam masva!

8.8

Jeb vai js tiem domjat, ka visas laika manas ir, kaut princip, viendas?!

8.9

Bet varbt priekstats par kdu laika manu ir tikai oti agrn izzias stadij? Bet patiesb tur ir vesela pasaule, milzgi daudzveidga? Un vlk to visu nemaz vien vrd nesauks?

8.10.

Toms noteica:

- oti iespjams. Bet varbt tur pats pretstats starp vienu un daudz bs vl saretks. Vai nav vienalga, ms tpat tiksim gal.

8.11

Tlis ststa nkotnieu dzv gatavo manu vispr paliekot arvien mazk, to viet nk izvles iespjas.

Bet kaut ko ldzgu, manuprt, tau paredzja Atovs!

9.1

...Tomr Andrejam toreiz pietrcis ldzeku multiprojektam - un ar citm laika metamanm - , bet prj zintnes pasaule tik jocgu ideju nav gribjusi atzt.

9.2

Un drz pc tam notika t saukt teleportcijas katastrofa, kad laika manu ptjumu spektrs krasi saaurinjs.

Toms gan teica, ka, sprieot pc Ta ststt, paai teleportcijai (t, starp citu, bija tlbraukana) neesot ne vainas, vaina esot zinms socilajs bremzs. Katastrofa esot nosaukta nepareizi.

9.3

No Ta ststt bija tomr pagrti saprast, kas tad viu zintnei noticis. Piemram, kpc pietiekam mr neieviess metodoloijas sasniegumi.

iet, ka teleportcija izrdjusies tik viegla un visiem pieejama. ka ar joni skusi apmierint milzgu daudzumu sabiedrbas vajadzbu, spj tik sagremot.

Un intensva rado attstba uz krietnu laiku atvirzjusies otr pln.

Un tad vl tie reitingi...

9.4

- Mums tiem btu vajadzga vl kda nkotne, - Tlis nopts un t cergi paskatjs uz mums abiem.

10.1

Bet vl Tlis ststa - nesen (nesen via laik, protams) esot skti eksperimenti ar multimodeu elementrdaim.

Tas ir, fundamentlajm daim, kuru informcijas ietilpba ir daudz lielka, nek var aptvert ar vienu teoriju (vai pat tikai ar dam).

10.2

Vi pats bija Krastmal, kad lielie displeji rdja eksperimenta vizualizciju. Un redzja, k fiziklo* daiu reakciju gait (augsts informcijas ietilpbas reakcijas) mains dabas topoloija, loika un kategoril struktra...

* Vai nu jau multifiziklo? Dieml neprjautju.

Tpat nepajautju, kd mr ts vispr vairs bija daias mums kaut cik saprotam nozm.

K skattju acu priek vieni modei kst nedergi, bet citi atkal adekvti, k pat jau automtiski un oti uzskatmi, gandrz vai taustmi, sk iezmties pavisam jaunu teoriju kontras*.

* T tikuas apstiprintas fizikl eksperiment, uzskatm veid, ar virkne metodoloijas patiesbu.

Un k prognostiskais bloks, vrotjiem par sajsmu, reistr signlus no jaunas zintnes ras, no vairkiem ts iespjamiem variantiem...

10.3

Todien cilvki svinja jaunas pasaules ainas raanos.

Toms klausoties atzingi mja ar galvu: lieliski, t tam jbt!

(Tlis gan raksturoja savu laiku gandrz vai k stagnciju. Bet tas pc via

kritrijiem. Starpba ar msu laiku tomr ir milzga.)

10.4

- Vai jums jsu laik neiet aizdomgi, - jautja Tlis, - ka fizik vairki projekti (lk, everetisms, superstringu teorija) ir atdruies pret ldzgu problmu: tie dod nevis vienu noteiktu modeli, kur uzreiz izskaidro esoo pasauli, bet gan veselu baru modeu, no kuriem neiznk teortiski, dzelaini izsecint sto, msjo?

Teorija dod daudz iespjamu pasaules modeu, bet neizskaidro, kpc msu pazstamaj pasaul ir spk tiei tas variants, ko ms empriski zinm.

10.5

Vai nav iencis prt, ka varbt turpmk t ar bs?

Ka dabaszintnes ptmo objektu saretbas lmenis jau pa druskai sk prsniegt to, ar kdu var tikt gal t loisks domanas forma, ko sauc par teoriju (vai vismaz monoteoriju)?

- Protams, ar teoriju domanas attstba vl nebeigsies, - noteikti noteica Toms, man klusu piekrtot.

11

Bet reiz Tlis pieminja laika manu braukanas sackstes, kuru gait braucjs var maint ar savu trasi - izmantojamo laika formu. Piemram, braukt te vienlnijas laik, te Evereta laik, te vl cit... >

12.1

Fantastik reizm run par laika likumiem. Bet - gan paam laikam, gan iespjamm hronoopercijm (ceojumiem un citm opercijm) tau var bt dadi paa laika un t apganas lmei (un dadi paveidi, formas) ar dadiem likumiem.

Teiksim, vienlnijas laiks, sazarotais vai vl kds mil nu vismaz kds simts...

12.2

Varbt var ceot nevis tikai kd dotaj laik, bet ar izvlties pau laika modeli un laika ceojuma formu, likumu komplektu?

(T teikt, nokonfigurt Liel Laika apaklaiku?)

Un du izvles procesu var pardt, teiksim, ststa skum?

(Un var rdt ar ceojumus no viena laika jeb laika formas uz otru.)

Un, ja ms gribam ceot, lai kaut ko atrisintu, tad var izvlties ar piemrotko paa laika formu.

12.3

Un dotais laika ceojums var bt atvrts vienam laika modelim, bet citam n.

Teiksim, varam ceot t, ka alternatvs laika lnijas nemanm (vai manm to

ietekmi vien atseviu anomliju veid) - ttad ceot t, it k btu tikai vienlnijas laiks, - bet varam ceot t, ka laika sazarotba darbojas btiski.

Tas ir, dotaj ceojum/hronoopercij vienas laika formas tiek skartas,

ierosintas, bet citas n.

12.4

Agrnaj ceojumu vstur tas atkargs no msu laika saimniecbas attstbas

stadijas, no fizikas attstbas lmea, t.i., no mums tobrd zinms un praktiski

pieejams fizikas.

(Ja vien tik tiem bs t, ka ms sksim ar ceojumiem vienlnijas laik un tikai pc tam atklsim, k to dart sazarotaj.)

Vlk - no msu izvles.

12.5

Protams, izvles starp jau apgtajm laika formm. Un neskaitot gadjumus, kad neatkargi no msu gribas uzskrienam virs kdai btiskai un neprprotamai

citas laika formas ietekmei.

(Tai skait - viesojoties pie civilizcijas, kura jau plai praktiz ceojumus\hrono-opercijas jaunaj laika form.)

12.6

Variants: ceojot sastopam sveu laika manu un pielipinm tai novroanas ierci. Tlk izrds, ka mana ceo jau cits laika forms... Teiksim, ms, pieradui pie vienlnijas laika, sev par brnumu redzam ceojumus alternatvs vstures variantos. Ja nebtu bijusi (zintni apsteidzo) fantastika, tad ms pat nesaprastu, kas tur notiek!

13.1

Vispr jau es te vl maz ko saprotu.

Tomr, iet, jau var rezumt: acmredzot ir iespjami un ir japskata laika ceojumi ar pau laika modeu (un ceojuma tipu) izvli, maiu un dada veida operanu ar tiem.

(Tas ir, protams, gan ceojumi, gan citas hronoopercijas.)

13.2

Bet kas notiek, ja darbina reiz vairkus vai daudzus laika modeus? K tas ir?

Acmredzot, dotais laika ceojums var iet pc dadiem, varbt ar konfrontjoiem, likumiem reiz? - un ar dadm, varbt ar negaidtm un ceotjam ne uzreiz saprotamm, sekm un iespjm?

(Tas ir, Liel Laika substruktras te piedals kaut kd maing un neviennozmg veid?)

Vajag vl padomt...

14.1.

Piezme.

Esmu ievrojis, ka (fantastik, bet ne tikai) par laiku tiek izteikts daudz sav starp pretrungu, bet apmram viendi ticamu un produktvu ideju...

Redzts ar visprgs termins laika dulisms (vienas das pretrunas sakar;

liekas, t rakstja krievu eogrfs A. Armands).

14.2.

Vai tas ir tpc, ka laiks ir sav zi visplakais jdziens, kas mina aptvert

VISU pasauli?

Un tas bez pretrunm laikam neiznk...

Kas var krtjo reizi liecint, ka pasaule nav gatava un noslgta sistma.

15.1.

Lk, ar superstgu - superstringu teorija mina pabzt zem viena jumta visu pasauli, visu fiziku, pilnb apvienojot kvantu pieeju un relatvistisko, - un mocs, nekdi netiekot pie vieng un vienot modea, mam iznk varianti. Tpat k

everetism, te nekdi neiznk izsecint tiei msu pasauli.

Varbt tas ir tiei tpc, ka relatvistisk un kvantu pieeja abas kop jau ir aptvruas prk bagtgu saturu, lai tas autos pilnb apvienoties vien teorij.

15.2

Un ja nu t tam ir jbt, ja nu tas liecina par daudzmodeu ras tuvumu zintn? (Un, tlk, par kdu superteortisko domanas formu ru?) Tikai jiemcs tdas situcijas pieemt - un risint kaut k pa jaunam?

(No ejienes man ar ienca prt - vlk Ta akceptt - doma par daudzmodeu daim...

Nu labi, tas ir, ja nerun par Tomu, mums ar viu nereti ir grti izirt, kura doma kuram pieder.)

15.3

Protams, ideja man ir tda nenoteikti filozofiska, bet drou atbildi te var dot vien pati fizika.

Tau ideja, ka visam katr zi ir jsaiet vien teorij, jau ar ir filozofiska...

Varbt tomr var vismaz drusku padomt ar par kdm citm alternatvm?

(Nu j, dieml pats neesmu fiziis, man grti novrtt, cik tas reli. Tomr ir sajta, ka fizii tiecas uz vienu visaptverou teoriju - vai pat vienu viendojumu? - drzk pc inerces, tpc, ka t ir visu laiku darts.

Tas daudzkrt, lai gan ne vienmr, ir devis pankumus bet vai visu laiku dos? Un, galvenais, vai kda cita pieeja nevar dot vl vairk pankumu?)

15.4

Vai vl: Minkovska un Einteina telplaiks t k pretendja aptvert visu telpu un laiku - bet neiznca, vismaz laiks nelien viss iek, daudzas laika pabas relativittes teorija ar savu telplaiku neem!

Tpc drzk var teikt, ka t apskata vienu no telplaika veidiem - varbt svargko tiei msdienu fizikai, tau ne viengo iespjamo un ne visaptverou.

15.5

Interesanti ar, ka hronofantastik, iet, jebkur stst, var (vismaz ja padom) atrast kdas pretrunas...

16.1.

Varbt, ka laika [jdziena] pretstati iezm t attstbas virzienus?

(emsim vr ar to, ka visus pretstatus ms vl nezinm.)

16.2

Pie tam, visticamk, no tiem realizsies - visi?

16.3

Tiesa, acmredzot ne jau visi uzreiz vienas noteiktas zintnisks teorijas veid.

16.4

Bet pats priekstats par laiku ir acmredzami filozofisks un visprzintnisks, un diez vai tas princip ir satilpinms kd vien teorij.

(Kur nu vl nepretrung.)

Drzk jau bs otrdi - ka vai katra teorija katr nozar var dot kaut ko savu priekstatos par laiku.

Bet pc tam...

17.1

SUM.

Parasti apskata laika ceojumus/hronoopercijas viena nemainga veida laik.

17.2

Tau apmram tikpat labi var bt ceojumi/opercijas dada un mainga veida laik.

Ttad ceojumi, kuros, var teikt, tiek operts ar ar paiem laika modeiem, tas ir, laika formm.

Un tad nevar apgalvot, ka ceojums notiek, teiksim, tikai vienlnijas laik vai tikai sazarotaj.

17.3

Tlkaj perspektv operana ar laika modeiem var bt tikpat parasta lieta k tuvkaj perspektv - ar koordintm un tamldzgi.

17.4

Tlk var fantazt katrs pats - un droi vien dabt kdas jaunas idejas, kuras bs dergas ne vien galvu reibinoaj tlaj nkotn, bet ar daudz tuvkiem jautjumiem.

17.5

Interesanti, vai te var ko dot kategoriju pieeja, kuru esmu drusku pieminjis, minimli skris das cits krjuma viets?

17.6

Varbt ir vrts sistemtiski fikst laika pretrunas, tai skait no fantastikas? Un tlk mint ts parisint, kaut vai ar TRIZ pamieniem?

Mazkais, ko vartu iegt, - risinjumu lauks, dergs fantastikai.

60. VISI LAIKA MOMENTI, TAS VL NAV VISS LAIKS!

1

Pat ja tu vari nokt jebkur telplaika (laiktelpas) punkt-moment, tas vl nenozm, ka tu vari nokt visur.

K tad t, ja rpus laiktelpas momentiem pasaul nekdu citu vietu nav?

2

Lk, laboratorija (vai varbt kds kurjeru dienests), kuras ldzstrdnieki mtjas pa laiku urpu turpu krustm rsm, atbilstoi katrs savam uzdevumam.

Tau sav starp vii ir koordinti, t ir laboratorija, tas ir kopgs darbs.

3

Un tur var bt, piemram, ar kdas sapulces (pat kltien)... un vispr viss, ko vajag, viss k jau darba viet.

Starp citu, ar mbeles tur var bt. Kda starpba, ka es pienku pie galda nevis vienkri ar daiem soiem telp, bet gan ceojot ar laik, - ja es mku to dart, un bez plm.

4

Laboratorija pastv k viens vesels, k viens priekmets ts darbiniekiem. Viengi novrotjiem no malas t ir haotiski izmtta pa visu laiktelpu.

Lai cilvks no malas vartu nokt ai laboratorij, viam ir jiestjas tur darb un jiekaujas aj darbu koordincij, resp., jiekaujas paas laboratorijas laik.

Bet vienkri tikties kd laiktelpas punkt, tas vl neko nenozm: nozibja tur kaut kas, nu un kas no t?

5

Tlis no nkotnes saka - profesionlo laika ceotju aprinds jau sen klst valodas un versijas par veselu kontinentu (ar daudzm pilstm utt.), kur ir tamldzg veid haotiski novietots attiecb pret mums zinmo pasaules dau.

Bet teortii jau mina (tas viss Ta laikos, protams) izrint, cik dadu Visumu vartu izvietoties tai pa msu Visuma telplaika kontinuum.

6

Vrdu sakot, laiks tie ir ne tikai punkti-momenti, bet ar organiztbas. Parast laika ceojumu ideja, tri mehniska, to neem vr.

stenb viss ir droi vien daudz saretk... un daudz interesantk!

***

PIEZMES.

7

ideja (ka no svara ir ne vien momenti, bet organiztbas) nebt nav pilnb mana, te nozme bija iespaidiem no literatras (filozofiskiem un vl kdiem rakstiem).

Ir raksti, kas zinm mr parda, K TAD LAIKS TIEK TAISTS, kds ir sakars

starp lietm, procesiem un to sistmm un laiku.

Btu jpalasa vl, ldz im es to darju paviri un uztvru maz.

8

Starp citu... Laiku parasti iztlojas t, ka viss ir it k uz vienas plaknes - ir viendabgi punkti, momenti vai notikumi, un tiem pri ir laiks, ar viens pats.

Tau pasaule nav homogna lietu, procesu vai notikumu kopa. T ir sistmu pasaule, t ir organizta sistmiski un polisistmiski, tai skait daudzos stvos/ lmeos, hierarhiski, heterarhiski un brnums, k tik vl!

Vecais priekstats par vienkri laiku un vienkri momentiem (un, k rds, ar vienkri lietm) - tas nevar nebt galjs vienkrojums!

9

Un, protams, gaidmajai saretbai ir jietekm ar priekstati par laika manm.

Manuprt, jo vairk, jo labk!

Bs vairk iespju.

10

Starp citu, pc Nikolaja Trubikova grmatas Cilvka esambas laiks (Н.Н. Трубников Время человеческого бытия, М., 1986), kuru esmu drusku lasjis, iznk, ka...

Parastais priekstats par laiku praktiski neem vr pat vienu no fundamentlkajm laika pabm. Laiks ir preja no viena momenta uz citu momentu bet tas ir, uz kaut ko atirgu un nevis no viena uz absolti tdu pau vienu.

Paas atirbas acmredzot var bt mazkas vai lielkas, vai pat oti btiskas.

Es domju, tas var bt stipri no svara, vismaz attstbas procesu laikam.

11

Laiks pagaidm nepietiekami tver procesu (lai gan laika jdzienu taisa tiei uz procesu pamata!), msu priekstatos tas ir tds pamatgi norts.

12

Bet, turpinot domu, laika modei, kas atspoguo attstbas procesus (un sistmiskumu), satur vairk informcijas par pau laiku nek nabadzgie laika modei, kur pamat ir vienkrk mehnisk kustba.

13

Apskatot arvien saretkas, dinamiskkas un attsttkas sistmas, ds vienkrais laiks arvien mazk ko sps izskaidrot, tam bs arvien mazka un mazka, un mazka nozme...

K Parmenda tipa (abstrakti visprgajai) esambai relo priekmetu ban.

14

Tas neder. Procesi un sistmas ir daudzveidgas un informatvi bagtas - tad ar laikam jbt tdam paam! Laika jdziens bs jattsta.

15

Kpc joprojm domin nodrztais, mehniskais laika modelis?

Visticamk, tpc, ka taj visi (vai gandrz visi?) procesi iekaujas uzreiz pa taisno, bez liekas domanas, empriski visprg veid - lai gan ar diezgan mazu saturu.

Bet prjos gadjumos ir iekauans caur savu piederbu dadm sistmm, un

tas skotnji rada aizdomas par nepietiekamu visprgumu...

16

Nu j, nepietiekos tas ir tad, ja ms emam tikai viena veida visprgumu un viena veida iekauanos un ne jau pau labko, bet gan pau vienkrko, kas iet pa tieo, vien gjien, bez lieks domanas.

***

17

Vl viena piezme.

Dotaj piemr es apskatju laboratoriju, kuras laiks iet patvagi... preczk, brvi attiecb pret visiem citiem laikiem.

Krtbas labad juzdod ar jautjums: vai laiks var iet brvi ne vien attiecb pret citiem laikiem, bet ar attiecb... pats pret sevi?

18

Nu teiksim... var tau gadties, ka, veicot kdas oti kvalifictas izmaias laik (piemram, cilvces vstur), tev vajag maint, regult ar paas savas darbbas laiku.

Vai pat vispr jebkuru laiku, kas trps!

19

Td gadjum acmredzot tev nav neviena privileta, nemainma laika. Un visi laiki, ar kuriem tev ir darana, ir sakrtoti (tav daran, darbu sistm) nevis hierarhiski, bet heterarhiski.

Un tava darba laiks/laiku sistma kop acmredzot nav viss iepriek dota un fiksta, bet gan var attstties.

20

Es teicu - nav neviena privileta laika?

Sav zi varbt tomr...

Reiz Tlis pc msu lguma pajautja kdas oti intensvu laika ceotju (un citu hronooperciju veicju) biedrbas prstvim:

- Js runjt par nkotni. Bet, ja js visi tik daudz un nemitgi ceojat laik, kas tad jums stenb skaits nkotne?

- Nkotne, t, pamatvilcienos, ir msu augstka attstbas stadija. Kura, jsaka, ir pat svargka nek rjs koordintes laik...

- J, - vi vl piebilda, - ar di tvert laik ir hronoopercijas (tai skait tdas vienkras, k ceojumi) protams, ka ir!

21

...eit mana doma pagaidm prtrkst, atstjot jautjumu:

Kds laiks vispr ir BRVBAI?

61. MAZLIET PAR VISPR

1

Vai var ceot pa kaut ko vl visprgku nek laiks?

(Nerunjot par to, ka

laika apganas dziums - un ar pats laiks - var attstties un kt aizvien visprgks...)

J, protams - pie tam daudzos veidos, un ne tikai ceot.

2

Piemram, t sauktie jgas ceojumi (un citas opercijas).

Tas ir viens no iespjamiem laika ceojumu visprinjumiem.

Tas ir, kad ceojuma materils tiek organizts pc jgas, pc satura, pc intereses neatkargi (vismaz idel gadjum) no telpas, laika un citm blakuslietm.

3

Teiksim, ja js interes glezniecbas vsture, tad jums nevajadzs veikt atseviu ceojumu pie Leonardo un pc tam atkal atsevii pie Rembranta utt. vai ar mtties pa visiem muzejiem, kuros izvietoti viu darbi.

Konceptuli organizt savienojumu (vai citu operciju) sistm tas viss ir kop tepat blakus, atbilstoi jsu interesm.

Resp., viss ir organizts pc jgas.

4

Visrtk kaut ko tdu iedomties ir agrk mints tlbraukanas gadjum, kur atslgas no (skotnji) atseviajiem galamriem - tlus - dabiski ir glabt un, tlk, organizt smadzens vai kd cit atmi.

5

Un ttad te vairs nav vienkri ceojumi laik te ir ceojumi (iek) vispr

(krieviski - путешествия во обще).

Tas, protams, attiecas ne vien uz ceojumiem, bet ar uz savienojumiem un citm hronoopercijm...

Un t hronofizika plstoi priet konceptulo sistmu inenierij.

6

Tlis saka: jau tagad (tas ir, via dzimtaj laik) pastv virkne starplaiku brlbu, intereu kopu.

Bet ar laiku struktru radana un lietoana ks daudz svargka nek ceoana uz atseviiem punktiem.

Galu gal, ar ceojumos, vienalga kdos, ms parasti interes mris, nevis kilometri pai par sevi.

7

Struktras var papildint vl ar dadiem operatoriem piemram, ja ms gribam ceot (teiksim, Evereta laiktelp) t, lai katr nkamaj pasaul btu par vienu Holivudu vairk...

8

Ttad - virs laika ceojumu pasaules sk bvties operatoru struktru pasaule.

Kur, protams, ar vars ceot un t tlk...

9

Iespjams, organizanos laik vartu pagaidm nosaukt par pau hronooperciju tipu. Tad jau redzs, k tas iznks vlk.

10

Jo tas, ko es te nosaucu par hronooperciju veidiem, ir tikai skotnjs uzmetums, stipri fragmentrs un briesmgi aptuvens. Ja lieta tiks ptta tlk, tad droi vien viss prorganizsies ldz nepazanai.

62. LAIKA KABELIS

1

Es gribu ievilkt kabeli

Un taist laika trobeli... traveli.

Lai mani tagad notransl

Tur, diezgan tl nkotn!

2

- Man dzv spka pietrka.

Bet dzve nav vl pabeigta.

Js visu varat nkotn,

Ir ldzt man nelaim!

3

- Tu ttad sapos nkotn

Un darbos kaut kur aizkrsn.

Bet tdu tak ir diezgan daudz,

Un visus izvilkt mums nav jauds

Un nav nauds.

4

- Bet man tik spka pietrka.

Man dzve nav vl pabeigta.

(Ne ieskta.)

Es tik pa pusei miskast,

Pa pusei jsu nkotn!

5

- Par tlu tava tagadne,

Par dziu tava nelaime,

Par vlu palg ms sauc -

Vairs tevi izvilkt mums nav jauds

Un nav nauds.

6

- To dzirdam ms jau gadsimtiem,

T zdam ms jau gadsimtiem.

Vai esam cilvki, vai n?

Ir visiem jbt nkotn!

7

- Ko gaidi brnumu arvien?

Tam jaug ne simt gadu vien.

Pats varji to skt -

Bet n!

Nu tas par tlu nkotn.

8

Mums eit nav zinms, kad tas bs

Un vai tas uzems ar js.

(Un ar ms.)

Vai to var paredzt - jel n! -,

Kas neieskt nkotn!

9

- Ha! Es pats sen jau zinu to!

Tikai tas neldz it neko.

Nams neceas no burbuiem,

Spks nerodas no lozungiem!

10

Ko paldzsiet tagadnei,

Tas ldzs jsu nkotnei.

Tad man ir jpazd vai n -

Te, neieskt tagadn?

11

- Kaut grti laiki, k arvien,

Ms par jums domjam ik dien.

Uz pagtni bij ekspresis -

Bet bs pa ceam pagaisis.

12

...Es atkal viens nu palicis,

Un mms ir laika kabelis.

Vien kaut kas klusi alks trs

Un gaida - kas to

Neveds.

63. SAZAROTAIS LAIKS

1.1.

Laika manu fantastik pastvgi vrojam trcana un drebana, ka tik nenotiktu kdas izmaias vstur, galvenokrt ir saistta ar tradicionlo vienlnijas laika modeli, kur:

1) viens vstures variants izsldz citu, atirgi varianti nav savietojami;

2) izmaias pagtn var izraist laika paradoksus, hronoklasmus, - un paradoksu tradicionli uzskata par kaut ko sliktu...

Lnija gan ir oti vienkrots laika attlojums. Jau specilaj relativittes teorij pards kas drusku saretks konusi...

1.2.

Starp citu, ja ir t jbaids no izmaim pagtn, tad laika ceojumi acmredzot nav iespjami. Jeb vai js tiem domjat, ka pastv kaut kas tds (pau ceotja kltbtni ieskaitot), kas garantti neko svargu nemains?

1.3.

Fantasti pai ir spiesti sekas mkstint laika ceojumi ir prk vilinoa tma ar prk daudz iespjm, lai no ts atteiktos. Tau ar baidana turpins...

2.1.

Bet sazarot laika model

k Hj Everetam (Hugh Everett III, 1930-1982, ASV; ja mekl krievu avotos - Хью Эверетт),

fiziim (kvantu mehnikas daudzpasauu interpretcija, paam Everetam - relative state formulation, bet fantastik saukta ar par parallajm pasaulm),

- tam tik lielas nozmes nav.

2.2.

Evereta model (ideja 1954., disertcija 1957.) visas alternatvas (un ttad viss, kas vispr var rasties un pastvt, viss, kas ir iespjams) eksist paralli, tikai katrs variants sav vstures (laika, pasaules) atzar.

2.3.

Everets apskata, protams, tikai mikrofizikas, kvantu mehnikas jomu.

Bet viss prjais tau sastv no mikrofiziskiem procesiem. Un ttad...

2.4.

Ja es dotaj moment varu nogriezties gan pa labi, gan pa kreisi, tad abi varianti realizjas - tikai nevis kop, bet gan atsevios manas trajektorijas variantos. Un, tlk, manas biogrfijas variantos, un, tlk, pasaules vstures, un, var teikt, paa laika variantos, atzaros - jeb atsevios Visumos.

Dotaj gadjum btu divi laika atzari, divi Visumi, viens, kur es esmu gjis pa labi, otrs, kur pa kreisi.

Bet preczk, divas Visumu kopas no visa bezgalg Visumu daudzuma. Jo ir jau

ar citi notikumi, kuru d dalties. Un pat mani - tagad jau msu - pa labi vai pa

kreisi atirsies ar sav starp ar kdm detam.

Un t ir ar katru, burtiski katru notikumu.

2.5.

in pasaules uzbves versij pastv gan tdi vstures varianti (laika atzari, atsevis pasaules, Visumi), kur Napoleons nekad nav atstjis Korsiku (vai pat nav piedzimis), gan laikam ar tdi, kur vi vinn Vaterlo kauju...

Bet diez vai tdi, kur vi pc tam ilgi noturas tron, jo tas tobrd laikam vispr vairs nav iespjams.

2.6.

ai model sazaroans ir visnormlk laika paba, burtiski katrs notikums (skot jau ar mikrofiziskajiem) vienmr sadals visos iespjamajos variantos, laiks (vsture, pasaule) sazarojas nemitgi un neprtraukti, bt nozm sazaroties!

Lai gan ms, atrodoties vienmr tikai vien (1) atzar, no t neko nemanm, vismaz tie veid n.

3.1.

Un, ja is modelis ir spk, tad laika ceojum notiekos [vstures] izmaias vienkri novirza js, ceotju, jaun laika atzar, parallaj pasaul (patiesb ne burtiski viend jeb parall, bet vismaz mikroskopiski atirg).

Un acmredzot to dara jau pati ceotja - vai ceojoa objekta - ieraans pagtn... vai pat jebkura cita iedarbba uz pagtni, kaut vai attlinta.

3.2.

Ja izmaias/atirbas ir nelielas, tad parall pasaule var bt gandrz identiska, pat bezgalgi tuva, praktiski neatirama, ekvivalenta...

Un ttad, ceojot uz attiecgiem atzariem (variantiem, pasaulm) - vai varbt k citdi tajos makerjot -, js varat dabt visu, ko jums vajadzja no ceojuma sav pagtn. Bet neizjaucot closakarbu di!

Tas ir, jebko, un tik liel mr viendu, cik vien vajag, bezgalgi tuvu - tikai ir jatrod attiecg pasaule, attiecgais variants...

3.3.

Bet, ja vajag, js varat dabt ar kaut ko, jsu vstur nebijuu...

(Kas acmredzot ir viens no iemesliem alternatvs vstures anra pievilcbai fantastik: jebkuru lietu, personu, situciju varam skatt pla spektr

- k pazstam no msu vstures,

- k btu citos apstkos un dads kombincijs,

- k btu variantos, kuros ms tos ne pazt nevaram,

- k btu ar jaunm personm vai jaunm lietm veco viet

utt...

T var reizm ar labk saprast btisko, izzint dzik.

Ne velti alternatvs vstures pieeju ir skui nereti lietot ar pai vsturnieki.

Lai gan tri empriski ms joprojm zinm it k viennozmgu notikuo vsturi, bez jebkdm alternatvm... vai varbt ms to t reducjam sav doman, sav

skatjuma veid?)

3.4.

K veikt meklanu - kda, k patlaban iet, ir vajadzga iem laika ceojumiem, - tas ar ir interesants jautjums.

3.5.

Varbt laika ceoana vispr bs prsvar informcijas tehnoloiju lieta?

3.6.

(Piezme. Kdas opercijas te vl var bt bez meklanas?

Varbt, piemram, noteiktas kategorijas iedarbba uz noteiktas kategorijas pasaulm - pasaulm ar tdm un tdm pabm - vai noteiktas kategorijas objektiem un sistmm tajs? Kura izplats, piemram, td k via veid. Varbt kdi kategorizti laika ceojumi?...)

3.7.

is modelis ir atrisinjis clonbas jeb t saukto vectva paradoksu, kur ilgus gadus bija praktiski galvenais arguments, ka laika mana neesot iespjama.

(Siets bija tds: puisis, ceodams pagtn, sakaujas ar citu puisi, kur kauti iet boj, - bet tas izrds via vl neprecjies vectvs. Tagad via tvs vai mte nepiedzims - un ttad vi pats ar.

Bet: ja nepiedzims - tad nevars ceot laik - un kautia nebs. Un: visi dzvi - ttad ceotjs piedzimst - un, k jau ms zinm, ceo laik - un tas kauti notiek - utt...

Ja ir, tad nav, un, ja nav, tad ir, - ttad paradokss. Eksistju - neeksistju stvoklis, k saka Ija Varavskis stst viens (Илья Варшавский. Выстрел, publicts ar latviski laikrakst 1960. gados), kur vectva viet ir tls sencis, sencilvks...

Protams, slepkavgs siets nav nepiecieams. Varam iedomties ar automtisko laika manu, kas pagtn sabrauc un saboj pati sevi... vai mikrodaiu, vai staru laik, kur novirza sevi no kursa. Vai puisi, kur tri nejaui izjauc savu nkamo vecku satikanos, tdi sieti ir bijui. Vai vl kdas citas sekas un cloni.

Tau tas viss ir spk un var bt neprvarams tiei vienlnijas laika model - un ar tad vl ir jautjums, vai vienmr.)

3.8.

Fantastik is paradokss gan joprojm figur biei.

Labi, fantastikai jau ir jbt dadai...

3.9.

Vispr - ar sazaroto modeli ir kolosli paplainjies visdadko iespju spektrs.

Vismaz fantastikai noteikti - jau tagad. Un pat vispr domanai. Tai skait - pieeja no alternatvs vstures puses ir kuvusi populrka pau vsturnieku vid.

4.1.

Gan jatzm, ka paam Hj Everetam nekdu laika ceojumu nav.

(iet, vi ar nerun par laika sazaroanos.)

Tpat k via priektecim, filozofijas un matemtikas klasiim Gotfrdam Leibnicam (1646.-1716., paralli tonam - matemtisks analzes radtjs) via iespjamajs pasauls.

To lietu pielgoja jau fantasti.

4.2.

Starp citu, iespjamo pasauu loika pastv msdiens k matemtisks loikas nozare/pieeja. Leibnics gan nedomja, ka paas iespjams pasaules eksist paralli, vi uzskatja, ka Dievs ir izvljies vienu, labko no vism iespjamajm.

4.3.

Fantastik laika sazaroans epizodiski ir bijusi jau agrk. Bet nozmg apjom, k izskats, tiei pc Evereta idejas pardans - un acmredzot ts ietekm.

(P. Amnuels gan par skumu uzskata Borhesa ststu Sazaroto taku drzs - 1941., tulkots ar latviski.)

4.4.

Kpc tad Evereta variants (kur radies fizik, ne fantastik) ir tik labs?

Domjams, taisni tpc, ka te ir iets ldz galam un sazaroans padarta par visprgu laika pabu.

Ldz ar to laika ceotjs btb nedara neko tdu, ko nedartu ikviens visparastkais notikums.

Tas bs krtjais gadjums, kas rda, ka tiei radiklas idejas un drosmga domana atmaksjas.

5.1.

Pirm piezme.

Vl gan paliek jautjums: bet ko tad, ja ms tiei gribam maint sevi, mainot savu pagtni? Un ko tad, ja mums tiei vajag hronoklasmu?

Acmredzot paradokss ir atrisints ne visiem laika manu funkcionlajiem tipiem. Drzk, ka tikai piekuves opercijm. Prjm - k sank...

Tau laika ceojumu mris (pagaidm - fantastik) visbiek ar ir t vai cita piekuve tam, no k laiks ms ir.

Bet ne vienmr. Un te problma laikam vl paliek.

(Lk, pai pdjos gadu desmitos ir pastiprinjusies interese par vstures izzias un vstures mainanas problmm. Un ar to domas attstba, protams, nebeigsies! Bs vl daudzi, daudzi citi jautjumi!)

5.2.

Jautjums: bet ko vispr var dart LAIK - un ar LAIKU? K tikt pie VISU laika manas iespjamo funkciju saraksta?

Jebkur gadjum ir skaidrs, ka automobilis, k Velsam, nav vieng iespjam laika mana (vai vismaz vieng iedomjam, par laika manu iespjambu jau vl neviens neko droi nezin). Respektvi, mehniska prvietoans laik nav vieng iespjam hronoopercija.

5.3.

Otr piezme.

Iespjamo Evereta pasauu spektru ierobeo Planka konstante (nevar bt pasaules, kas atirtos par pusi kvanta) un citas fizik obligtas lietas.

Acmredzot var pieemt, ka ldzg krt to kvant objektvs likumsakarbas no citm nozarm un citiem sistmu tipiem. Ieskaitot socilos (piemram, jautjum,

vai var bt tds atzars, kur Napoleons noturas tron pc vinntas Vaterlo kaujas, -

kas, protams, ir atkargs no socilm lietm, nevis no fizikas).

Visus sistmu tipus ms nemaz nezinm, ttad ar visus ierobeojumus - un ar visas jauns iespjas, kuras, savukrt, var kdus ierobeojumus prvart...

5.4.

Tre piezme.

Fantastiku, protams, daudz vairk interes iespjas, kuras ir, un nevis tas, k nav, - jo tad nav ar daudz ko rakstt. Tpc fantastik tiei interesantie varianti (gan tikai tie, kurus fantasti bijui spjgi iedomties un aprakstt), tiei dadi br-numi ir daudz lielk koncentrcij nek realitt.

Reizm tas var radt ar kdas ilzijas.

Bez tam interesantums var mainties vsturiski, ar atkarb no domanas attstbas. Varbt ms tagad laiam garm kaut ko pavisam, pavisam interesantu.

5.5

Un vispr - Evereta modea nozme kultr (piemram, vstures izzinan vai fantastik) var ar nesakrist ar t nozmi fizik un laika manas liet.

Var jau bt, ka mums vairk btu jinteresjas par kdm citm lietm, varbt pat tdm, kuras ms patlaban nezinm vai diez ko neievrojam. Kas zina.

Tai skait varbt, ka ir vl perspektvki virzieni, k attstt laika modeus.

5.6

Ceturt piezme.

Everetisms ir jatir no citas teorijas ar bezgalgi daudziem Visumiem, kur ar varot bt msu dubultnieki (analogi), - tikai nevis clonisks sazaroans d, bet gan nejaubas rezultt. Vienkri aiz o Visumu liel (bezgalg) skaita.

5.7

(Tiesa, ar pau lietu un to pabu var bt bezgala daudz. Un tas bs jjaut matemtiiem - droi vien var ar studentiem -, k pareizi samrot s bezgalbas. Tas ir, vai Visumu daudzuma bezgalba var bt pietiekoa, lai ietvertu sev visu notikumu un visu to iespjamo variantu daudzuma bezgalbu...

Ja pieem, ka visi atseviie Visumi ir galgi, tas ir, satur galgu skaitu iespju, un ja paai Visumu daudzumu bezgalbai nekdus ierobeojumus neuzliek, - tad iet, ka j, ietver gan. Tau stenba, k nereti notiek, var izrdties saretka.)

5.8

Ts ir divas dadas idejas - tau, iet, ts neizsldz viena otru.

Bet kdi vl varianti bez iem diviem vartu bt Visumu daudzuma bezgalbai?

P. Amnuels, cik paspju izlast, min kdu desmitu variantu un dom, ka to ir bezgalgi daudz; pdjais acmredzot bs taisnba.

5.9

Piekt piezme.

Es gan perspektv neturtos bezgalgi stingri tikai pie trs sazaroans modea, kur variantus noir un tikai noir.

oti iespjams, ka tlkaj attstb izrdsies t parasti notiek ka tas ir vienkrojums, kdi raksturgi izzias agrnai stadijai.

Un ka stenb pastv un darbojas - visdadkajos veidos un savstarpjs attiec-

bs gan variantu analze (noirans), gan sintze. T.i., ka iespju spektrs

bs vl bagtks, nek klasiskaj everetism. T lieta varbt bs vadma.

Zintne tik tlu nav tikusi, tur pati sazaroans vl ir tikai hipotze. Bet fantastik ms to varam atauties.

5.10

Sest piezme.

Nav skaidrs, vai un k sazaroanos ietekms papildinmbas princips, ai gadjum komplementaritte starp loiku un topoloiju. Varbt, ka, ar no s puses pieejot, sazarotba iznks kaut kd zi relatva.

6.1.

Evereta modelis nerun pret nekdm fizikas patiesbm. Un tam ir piekritji starp fiziiem.

6.2.

Vl vairk: tas ir jau pietiekami populrs specilistu vid, lai skaittos par vienu no kvantu mehnikas galvenajm, meinstrma interpretcijm.

rji viss ir krtb. Bet dieml...

6.3.

Pirmkrt, nav zinms, k viu eksperimentli prbaudt. Pats vi das iespjas neuzrda - bet zintniskai idejai tas ir jdara!

Tpc Evereta modeli pagaidm nevar uzskatt par sti zintnisku, tas vl paliek k spekulatva konstrukcija kaut kur uz zintnes robeas.

Vai k ldz galam vl neizstrdta hipotze!


7.1.

Otrkrt, piekritji parasti nk no tiem fiziiem, kurus neapmierina dominjo kvantu mehnikas interpretcija (varbtisk, Nilsa Bora jeb Kopenhgenas).

Tau izskats, ka tai nav ne vainas.

Un var teikt, ka ie fizii varbt ir visai progresvi sav laika izpratn, bet ir atpalikui determinisma (lietu savstarpjs nosactbas likumu un formu) izpratn, nepieemot varbtisko clonbu... tad ko vii dars, kad clonbas izpratne attstsies vl tlk?

7.2.

Pie tam, mekljot visur viennozmgu clonbu, mdz aizmirst, ka tri viennozmg clonba ir idealizcija, kas pa dab tiei td veid nemaz nepastv, tikai tuvint veid.

K nepastv dab, piemram, tr, eometrisk ria lnija vai materilais punkts - ir tikai lietas, kuras zinmos apstkos var tiem pieldzint pietiekami lab tuvinjum (reizm jau ar zemeslodi vai kdu galaktiku var pamatoti skatt k materilo punktu).

Vlreiz: stingri emot, viennozmgas clonbas nemaz nav!

7.3.

Tik tiem: ja sakars starp cloni A un sekm B btu tri, absolti un tikai viennozmgs, tad B nevartu saturt neko tdu, kas ir atirgs no A.

Un ttad no A nemaz nevartu rasties B (bet tikai atkal tas pats A) - un clonbas nemaz nebtu! Clonb tau no viena rodas kaut kas cits.

Ttad - clonbai ar dzelainumu vien nepietiek, ir vajadzgs ar t pretstats (tai vai cit mr, varbt dad).

7.4.

(Drusku paradoksli: bez viennozmgs clonbas ms clonbu vispr nesapratsim - bet burtiski viennozmgas clonbas stenb nav...

Pie tam clonba ir jo ne/interesantka, jo mazkas un trivilkas/jo lielkas un

neparastkas ir atirbas starp cloni un sekm...)

7.5.

Nerunjot jau par to, ka pasaule nesastv tikai no diviem objektiem A un B - bet gan no bezgala daudziem; A un B closakars patiesb pastv daudzu sistmu kontekst, un pilnga t izolcija nav iespjama, tas atkal ir idealizts gadjums un nevis burtiski rels.

7.6.

Viennozmg clonba ir idealizcija, viennozmg clonba ir vienkrojums, stenb esos lietas ir saretkas vai pat kolosli saretkas - un tas var

izrdties btiski, un agri vai vlu ar izrds.

Ldz ar to var rasties arvien jauni un jauni, aizvien attsttki clonbas (un ar visprg determinisma, kur nav tikai clonba) modei.

Kvantu mehnika patiesb vl ir skums...

7.7.

Vl viens ldzgs gadjums.

Bija (un, iet, vl tagad ir) domtji (tai skait fizii), kuri uzskatja, ka laika plsma, laika virzba vai pat vispr laiks ir tikai subjektva cilvku ilzija, jo, lk, fizikas likumos nekas tds nepards.

7.8

Bet nepards acmredzot tpc, ka ms mekljam tiei likumus, mekljam ko tdu, kam atsevis lietas un notikumi pakautos (atbilstu) viend un nemaing veid.

Vaina ir nevis pa dab, bet gan likuma k msu domanas formas patnbs.

7.9

Likums jau nepastv dab tiei td pat veid k lietas, likums ir liel mr msu konstrukcija, msu izlase vai izvle.

(Ar lietm gan ar nav viss tik vienkri.)

Mekljot kopgo un nemaingo, ms esam veikui idealizciju, daudz ko maingu un atirgu atstjot aiz borta!

Tas bija nepiecieams, lai dabtu kaut jel kdu patiesbu. Tau patiesba tad ar bs spk tikai zinms robes, pie zinmiem nosacjumiem!

Tas ir MODELIS, nevis burtiski pati realitte!

Bet specializtie specilisti prk biei mdz to visu aizmirst...

7.10

Es gan nesku apgalvot, ka ideja par bezlaika Visumu neder galgi it nekam. oti iespjams, ka td veid var uzert kdus realittes aspektus, kurus

neem vai vji em citi modei.

Bet, suns parvis, kpc tiem modeiem vajag tik burtiski, tik naivi un auri tict?

7.11

Glui netict ar nevar. Visas domas ir modei. Ja ms ik sekundi apaubsim ikkatru domu, tad mums vispr nebs, ar ko rkoties (domt).

Tau princip ir vienmr jbt gatavam iet tlk par jebkuru jau esoo modeli, jebkuru domu.

7.12

Un reizm, kad ms jau gaida kolosli interesantas lietas, brnumaini atkljumi un lieliskas iespjas, - ts tomr tiek ilgstoi blotas tiei tdas negatavbas d.

Piemram, tpc, ka ms par daudz krampjaini turamies pie vecajiem, aurajiem priekstatiem par clonbu.

7.13

Nav brnums, ka neviennozmga clonba labk pards sarets sistms.

Tai skait daudzlmeu jeb emerdentais (J. Murakovskis) sistmiskums un tam atbilstos determinisms: nas lmen notiekoo procesu detaas praktiski neietekm organisma lmeni, tas paliek neatkargs (ar retiem izmumiem);

mikroekonomikai ir savi likumi un determincijas, bet makroekonomikai savi - utt.

Ar s lmeu patstvbas d determincija (clonba u.tml.) nav dzelaini viennozmga, nav plakana.

7.14

(Terminoloiska piezme: par determinismu gan nereti sauc tiei stingri viennozmgo clonbu un ts atzanu. Es o vrdu lietoju cit nozm.)

8.1.

Atkpe 1.

Bet visprg veid: cik atceros, krievu filozofs Jurijs Sakovs (Ю.В. Сачков) t ar rakstja, ka neviennozmg determinisma pamat ir visu lietu relatv patstvba. Savukrt, ja tdas nebtu, tad nebtu ar pau lietu.

8.2.

Un ttad mvecais strds - visu lietu determincija (nosactba) vai gribas brvba - ir prk abstrakts. Ts abas nepastv vispr, absolt veid. Dados konkrtos gadjumos ir dadi determincijas un autonomijas (lietm) vai pat brvbas (cilvkiem) samri, savstarpjs attiecbas, formulas. Nav brvbas no visa, nav nosactbas pavisam bez autonomijas momentiem, ir spektri.

8.3.

Un vl.

- Aiz loga lst lietus. Vai tas ir clonis, vai sekas?

- Clonis vai sekas kam?

- N, vispr.

- Tda vispr nav; dotais lietus ir

- vienm lietm sekas,

- citm clonis,

- ar treajm ir saistts saretk, piemram, abas puses veicina viena otru,

- ar ceturtajm - daudz saretk,

- ar piektajm nav saistts, vismaz ms interesjo tuvinjum,

- par sestajm ms vl nezinm.

Un tlk, runjot par lietu:

- ar septtajm lietus ir saistts maz, un briem tas mums ir jem vr, briem nav,

- ar astotajm ir saistts statistiski, pc jaunkajiem datiem, ap 30% gadjumu,

- ar devtajm kdreiz bija, bet tagad vairs nav, jo pastv zibensnovedji,

- desmits lietas paas pieder pie ilzijm un realitt nemaz nepastv...

- utt.

8.4.

Tpat ir ar vism citm kategorijm! Tai skait ar nepiecieambu, nejaubu un brvbu.

Ts vienmr realitt ir attiecb uz kaut ko, atkarb no atskaites sistmas (k mehnik trums) un nevis vispr.

8.5.

Pagtnes lietas ir jau notikuas, un tur nav nekdu nejaubu?

Pieemsim. Bet tur jau tad nav ar nepiecieambas. Tur varam vien pateikt kas

bija, tas bija.

A ir A, un viss...

Tikko gribam konkrtku informciju, t mums atkal jskata, attiecb pret ko notikuais bija nepiecieams, pret ko - nejaus.

Un atkal jsastopas ar spektriem, ar to, ka nav lietu rpus jebkdas determincijas, bet nav ar bezgalgi stingri determintu lietu... Vienmr ir gan tas, gan tas, tikai dads forms, dados samros utt.

8.6.

(Bez tam, attstoties pagtnes izzinanai, nereti izrds, ka pat msu iepriekjais kas bija nemaz nav tik dros un pats ir atkargs no kdiem papildu nosacjumiem.

Un kaut kd zi pagtne pat var mainties, kt par jaunu pagtni - ar bez laika manas u.tml.

pai tas redzams vstures - cilvku sabiedrbas vstures - jom.)

8.7

ideja (par determinismu ne no dzelzs) nav prk populra.

Pat Einteins iekrita, kad nodomja, ka neviennozmgais (nav pilngs nepiecieambas) kvantu fizikas determinisms nozmtu, ka Dievs spl kaulius (ttad pilngu, tru nejaubu)...

Realitt ne viena, ne otra neeksist, realitt vienmr ir kas saretks.

8.8

(Un, ja viss, viss, kas ir, btu tikai nepiecieams - tad kds pamats btu rasties paam nepiecieambas jdzienam? Ir, un viss... Nepiecieamba nk kop ar ts alternatvu.

Tpat ar citas kategorijas.

Vai alternatvM, kuras attiecas uz dadm dots kategorijas pusm, aspektiem,

pabm. Bet citreiz - k nepiecieambai/nejaubai brvba - uz visa jautjuma

tlko attstbu.)

8.9.

Vien konkrtais ptjums, konkrt priekmeta przinana (tau labk, ja pc iespjas plak kontekst) auj noskaidrot,

- kur te ir kustba, kur nemainba;

- vai: cik un kd mr te ir, piemram, nepiecieamba un nejauba, un kdas tiei aj gadjum ir to savstarpjs attiecbas (jo vispr jau mdz bt dadas);

-- j, plus vl, kdos lmeos, jo interesantkajos gadjumos mums bs darana ne jau ar vienlmea sistmm;

- vai, teiksim: cik un kda tipa iespjambas ir dotaj sistm, uz ko tiei ts attiecas un k tiei ts eit saists sav starp;

- un t tlk...

8.10.

Kategorijas ttad ir tdi k mri, ko var pielikt lietm, lai ts pttu, - un kas relaj dab nemdz uzrdt absolto nulli, tikai idealizcijs.

9.1.

Un ttad. Lai tiktu, piemram, pie viennozmgs clonbas, mums ir prt jveic

virkne abstrakciju un idealizciju (piemram, jnodala un jfiks pai objekti

stingrk, nek tie fiksjas stenb, jabstrahjas no plaku sistmu konteksta utt.).

Rezultt dabjam kaut ko tdu, kas var bt spk tikai

- pie zinmiem nosacjumiem

- (un, visticamk, atkarb no msu emtajiem uzdevumiem, no msu pieejas realittei... ar skolas uzdevumos tau mdz atzmt, teiksim, vai oreiz ir jem vr gaisa pretestba, vai n),

- un zinm tuvinjum.

Un ttad citreiz tas ir spk pietiekami labi, bet citreiz nav, un tad visa konstrukcija ir jprskata par jaunu. Ldz nkoajai reizei.

9.2.

Zinma sprauga, lufte starp msu priekstatiem (modeiem) un pau realitti ir vienmr.

(Galu gal... Relais galds ir no koka, un msu smadzens td pilng veid vi nekad nebs - bet mums ir jizzina ar to, kas msu smadzens ir...

Un ms to patiesb veicam daudz labk, nek ja koka priekmets btu mums tiei galv... piemram, ms izzinm ar galda vsturi, kura nebt nav no koka... J, distance starp ideju un priekmetu, tas patiesb ir labi!)

Un agri vai vlu aj spraug rodas kaut kas jauns, un rodas problmas, un ar to paldzbu domana (un pasaules apgana!) attsts tlk.

9.3

Starp citu, ldzgu domu var izmantot k pamatojumu domanas plurlismam.

9.4

Tas viss, protams, attiecas ar uz paiem mriem un uz to izzinanu.

Ar pati kategoriju (un jebkuru jdzienu) sistma, kur ms doto situciju apskatm (ar kuras paldzbu ms par to vispr domjam) tpat atbilds relajai situcijai zinm mr, nevis bezgalgi labi.

9.5

o mru var maint tlka izzia, kur msu sistma vairk vai mazk mainsies.

Kategorijas ir attstjus vsturiski - un, protams, turpins to dart tlk.

Droi vien - arvien trk un trk, un daudzveidgk.

9.6

(Varbt kaut kad nkotn kategoriju sistma bs jmaina katru dienu - vai jmk opert uzreiz ar daudzm? Un, izzinot priekmetu, vairs nevars aprobeoties ar kdu jau gatavu, iepriek dotu kategoriju klstu?

9.7

Patiesb t mdz bt jau tagad, tikai pagaidm vl neliel mr, pa piltei. Zintnes rati vl iet uz prieku lni un smagi, apkrauti ar dadm problmm un barjerm piemram, ekonomiskm, ieskaitot nabadzbu, ldzeku nepietiekambu, socilm, tehniskm - vl mazattstta un smagnja tehnika - un ar intelektulm, ieskaitot nabadzbu, intelektulo ldzeku nepietiekambu...)

9.8

Tau idealizcijas ir vajadzgas. Bez viennozmgs clonbas ms neuzzinsim, kas vispr ir clonba, bez pilngs brvbas - kas vispr ir brvba.

Bez lietm, fikstm viennozmgi un nemaingi, absolt miera stvokl (un bez

atsevim, stingri, stingri norobeotm, ttad pilngi izoltm lietm - kdu pa

realitt nav...) - kas vispr ir lieta, priekmets, objekts!

Un kopsumm - bez vism m idejm ms vispr neapjgsim, ar ko mums ir darana - un ko mums dart. Vispr nedabsim noteiktu priekmetu, par ko domt.

9.9

Tomr tlkaj izzias proces s abstrakcijas un idealizcijas nevar palikt nekustgas, ar vim vajag darboties...

(Starp citu, kvantu fizik ar daiu un vilni jau ir tpat. Izrds, ka, teiksim, vilnis tur vairs nav glui tas vilnis, kdu ms iedomjmies skum...)

9.10

Bet prtam (un, tlk, ar praksei, darbam) vienmr ir jbt gatavam priet (transcendt) jau esos brvbas robeas.

Un ldz ar to - gatavam priet jebkuras robeas, vispr (mums tau nav saraksta par vism situcijm bezgalgi tlu uz prieku, kdas robeas bs un kdas nebs vajadzgas).

Jbt gatavam pilngai brvbai, kaut ar stenb burtiski tdas nekad nebs.

Nebs nevien atsevii emt situcij, bet tikai k visprga tendence.

(Jo galu gal jebkds noteikts saturs jau ierobeo brvbu. Bet haoss - jo vairk.

Lai gan tr veid nekda haosa nav. Ir tdi vai citdi konkrti haosi.)

9.11

Vl piezme.

Acmredzot brvba ar atiras no vienkras autonomijas visupirms ar o glo-

blo (un reflektjoo) raksturu.

Cilvks var sevi nostdt iepret visai pasaulei (lai gan faktiski katrreiz iznk - ts apgtajai, aptvertajai daai) un bt sav zi tai ldzvrtgs partneris...

iet, Kra Marksa doma: dzvnieks un via dzves process ir viens un tas pats - bet cilvkam var bt sava attieksme pret o procesu.

Ttad refleksija.

Dzvnieks ir naivs, em visu tiei t, k tas viam tiek dots, - bet cilvks var reflektt, domt ar par pau domu, tai skait ar dadi prbaudt un precizt...

Un tlk, attieksme jau pret dzvi ar taj iekauto iepriekjo attieksmi un ts sekm - utt... Attstba.

9.12

Starp citu, tpc materilais un idelais nekad nesaplst vien.

Lai gan sav zi var teikt, ka visa pasaule ir matrija, vairk vai mazk

sistmiska objektv realitte, - bet ideja, idelais ir dau materilo sistmu (cilvka smadzeu, cilvka, cilvku sabiedrbas ar ts tehniku un kultru, k ar citu iespjamo saprtgo civilizciju) darbbas paa forma, veids, maniere.

Tau tiem paa, t ir partnerba visai pasaulei (tai skait hipottiskajai un vl faktiski neapgtajai)... ar kuru zinm mr nesaplst, nesakrist (lai galu gal to apgtu vl dzik), tas pieder pie vias funkcijm, pie lietoanas jgas.

To tikai ezotrii var iedomties, ka zupas ideja ir tda pati zupa, k pati zupa, tikai plnka... N, nav tda pati. Pavisam cits novads, citas funkcijas, cita jga.

9.13

Pavisam si un aptuveni.

Clonba ir viennozmga tad, kad ms to definjam, kad minm saprast, kas t ir vispr, tr veid, tas tipiski notiek izzinanas skum, agrn stadij.

Tlk viss atkal mains un attsts. Defincija (kas tik viss nav jpacie aiz nabadzbas) ir viennozmga, rel clonba n.

Specilista domana mdz turties pie defincijm ilgk un ciek nek prakse. Tas ir pie vainas diezgan daudzs problms zintn nespja (nemcana) operatvi maint un attstt paus jdzienus.

10.1.

Ttad. Virkne problmu rads no t, ka cilvki, ar fizii, bija prk naivi un ticja (viennozmgai) clonbai un (absoltai, trai) nepiecieambai par daudz burtiski.

Lai gan - o (iespjams, sadomto) problmu rezultt rads oti interesanta (un, iespjams, rela) ideja, Evereta modelis.

Bez tm varbt vl ilgi nebtu bijis iemeslu nogriezties no iestaigts takas un meklt kaut ko tik jaunu.

10.2.

(Jautjums: bet kpc t?

Jautjums: varbt hipotzes vismaz reizm der mrt - un pat radt! - ar div-kru mru: atbilstba tekoajai realittei - un perspektvas; tagadne un nkotne!

Un var bt dergi pievrsties ar tm versijm, kuras pagaidm ir mazk pamatotas, toties vairk sola?

Lai gan atkal ne vism un ne vienmr.

Bet tpc jau ir dadas pieejas. Piemram, ir zintne, un ir zintnisk fantastika.)

Atkpes beigas.

11.1.

Atkpe 2.

Iespjams, ka pastv ar kda papildinmba, komplementaritte starp clonbu un citm lietm - piemram, telpu un laiku.

Cik sapratu, tas nozm (ar) to, ka vienu un to pau procesu var - ldzvrtgi! - aprakstt ar dadm closakarbas formm - tikai tad ir model atbilstoi jmaina ar telpas un\vai laika pabas.

Un kdu jaunu efektu var izskaidrot ar citdu closakarbas veidu, bet var, cit

aprakst, ar savdkm telplaika pabm - un pie tam abi apraksti var bt ekvivalenti, tie var bt sav zi viens un tas pats!...

Tas ir, ar d nozm clonba nav kaut kas absolts, t ir relatva un korelatva.

11.2.

oti izcil krievu zintnes filozofa Igora Akurina (Игорь Алексеевич Акчурин, 1930-2005) tekstos kaut kur esmu redzjis vrdus komplementaritte starp

loiku un topoloiju (topoloija - patlaban pati visprgk eometrijas nozare).

Tikai neatceros, vai vi uz kdu atsaucas, vai ar t ir via paa ideja. (Bet lielisku ideju viam ir daudz!) ...Ak j, daji atcerjos, vi raksta, tai skait, par

fiziiem pazstamo Geroka - R. Geroch teormu...

Atkpes beigas.

Atgrieos pie pamattmas par Evereta modeli.

12.1.

Ttad, otrkrt, Evereta modea raanos un popularitti liel mr veicinja turans pie viennozmgs clonbas tau stenb t nemaz nav visur nepiecieama.

Trekrt, ironisk krt izskats, ka taisni o clonbas problmu (ja tda tiem pastv) Evereta modelis nemaz neatrisina - bet tikai prnes uz citu vietu.

Agrk daudziem nebija skaidrs, kpc no daudzajm iespjm (mikrodaiai vai Napoleonam) realizjusies tiei iespja A (kvantu fizika eit nedod viennozmgu

closakarbu, k bija pierasts, bet tikai varbtisku).

Tau tagad glui tpat var jautt, kpc msu Napoleonam (vai dotajam, msu apskatmajam mikroobjektam) ir realizjusies tiei iespja A - tas ir, kpc no vism iespjamm pasaulm tiei vai tiei da ir msj. Fizikai tau galu gal ir jizskaidro msu pasaule.

Jo vairk situcij, kad ms nemaz nezinm, k citas pasaules var konstatt...

(Protams, fizik runa ir par mikrodaim un nevis par Napoleoniem.)

12.2.

iet, taisni iemesla pc no Evereta teorijas vlk novrss via skolotjs Dons Vlers.

Starp citu, ar Riarda Feinmana, Kipa Torna un citu izcilu fiziu skolotjs un pats izcils fiziis, daudzu interesantu ideju, tai skait t.s. eometrodinamikas autors.

13.

Bez tam, ceturtkrt, run, ka fiziis sav tieaj fizia darb varot iztikt bez vism m kvantu mehnikas interpretcijm (kuru jau ir vesels bars), tikai ar kvantu teorijas tieo, tri fiziklo saturu.

Ts nav pirms nepiecieambas preces.

Lai gan... piemram, fizikas superklasiim Nilsam Boram tdu kaut kpc tau vajadzja...

14.1.

Ttad Evereta idejai ir, vismaz pagaidm, nopietni trkumi.

Bet t tomr ir OTI skaista un var dot mums OTI lielas iespjas.

Tdas idejas diez vai pazd bez pdm - pat ja ts nerealizjas burtiski.

14.2.

Katr zi Evereta ideja JAU ir stipri paldzjusi attstt vismaz fantastiku (tai skait, kolosli paplainjusi iespju spektru hronofantastik), bet zinm mr - ar cilvces domanu vispr (piemram, vstur).

14.3.

Ja sazaroto modeli PAGAIDM nevaram droi atrast fizik (tepat jau gandrz ir, bet...), tad varbt to var pameklt citur - piemram, kd vadanas teorij, kdos sistmu pieejas variantos, kaut kur datorik, vstures filozofij, kultras vstur (lk, kur mdz sadzvot visdadks savstarpji izsldzos idejas un lietas! Varbt tur atrodas vl kas stiprks par everetismu!), droi vien ar bioloij...

Varbt tas mums dos jaunas idejas un paldzs saskatt vajadzgo ar fiziklaj realitt (dabiski, ja tds tur vispr ir).

Un, protams, var paldzt ar fantastika.

14.4.

Nav ar teikts, ka tas bs burtiski Evereta modelis, gan jau ir iespjamas visai dadas sazarotbas formas.

14.4a.

(T iet, ka ai model iespjamba un stenba ir tomr sapldintas par daudz:

pirmaj nek nepaliek, kas nerealiztos otraj, kaut ar kd cit viet, cit

Visum. Droi vien, ka realitt to attiecbas ir daudz saretkas - un tad jau ar dadu modeu laikam bs vairk.)

14.5.

iet, iespjambu pasaules apgana ir viena no svargm msdienu kultras tendencm. Nav brnums, ka t skrusi ar fiziku.

Un vai nu t bs, ka pa fizikas priekmet nav nek tda, kas ai tendencei, ai msu pieejai atsauktos, ar ts everetiskaj form - vai varbt kd vl dzik...

Tau to, vai ir un kas tiei ir, galu gal rds relie ptjumi fizik.

14.6.

Bet varbt var paptt vl citas kultras tendences un izvirzt vl kdus projektus, kurus pati fizika pagaidm vl nav izvirzjusi?

Tai skait idejas par laiku?

15.1.

Vl divi iebildumi, drzk par everetisma blakustendencm.

Pirmais iebildums.

Centieni sameklt laika sazarotbas liecbas dados neparastos notikumos (k dara virkne everetistu) personiski man iet mazproduktvi.

NLO (un pat teleptijas) pieredze jau rda, ka t var noslkt baumu jr un dabt nevis zintnes progresu, bet tikai jaunu masu kultras pardbu.

15.2

ie notikumi (un man pagaidm liekas, ka tas ir neizbgami) tiek slikti preparti.

Tas ir, nav skaidrs, kas tajos attiecas uz fiziku (vai, attiecgi, citu nozari, pie kuras ptmajai pardbai, teiksim, teleptijai, vajadztu piedert) - bet kas uz ko citu, piemram, socilo psiholoiju, masu mediju teoriju, ilziju nozari, baumu teoriju un t tlk.

Iedomsimies fizikas eksperimentu, kur amprmetra bultias sakustans var nozmt nevis strvas stipruma izmaias, bet varbt ar to, ka tur iek s velns

vai kda upakabra (vai kaut vienkri pele) un rausta bultiu!...

Tas vairs nebs sts fizikas eksperiments, no kura var izdart kaut cik drous secinjumus fizik.

Zintniskm darbbm ir jbt attiecgi prepartm, tas ir, sagatavotm (vrds

prepart jau nozm sagatavot), un parasti to nodroina iepriekj dots nozares vsture (k ar vispr zintnes un kultras vsture) sav attstbas gait.

...Manuprt, sazarotbas efekti jmekl visupirms teortiski un fizik (lai gan paldzt var ar analoijas no dadiem novadiem).

15.3

Tau, kas zin, ja informciju par neparastm pardbm vc sistemtiski un prasmgi, tad varbt kaut kas ar var sankt.

Ja ne pa fizik - tad varbt var vismaz atrast kdas likumsakarbas un metodes, k apieties ar stipri samudintu un samiglotu informciju...

Nezinu.

15.4

Un tomr - vai ir iespjami kdi daudznozaru eksperimenti? Politeortiskie vai

multimodeu eksperimenti? Eksperimenti pie neskaidriem nosacjumiem, kuri vis nopietnb - nevis tikai paviri raugoties - dotu skaidrus un tlkam darbam dergus rezulttus? Vai ldzinj zintnes vstur jau ir bijis vismaz kaut kas kaut cik ldzgs? Vai vl kds joms, kur ar mdz lietot eksperimentu?

15.5

Jatzm, ka jaunrades metodoloij TRIZ, mekljot t vai cita tipa sistmu vsturisks attstbas likumsakarbas (un ldz ar to du sistmu attstanas pamienus), jau ir ierasts opert ar lieliem nedroas (vismaz princip) informcijas masviem, iegstot no tiem tomr droticamas idejas.

15.6

Vl drusku pafilozofjot, kaut vai t aptuveni...

Ja mums nav nekdu ideju - k ms varam zint, ko tiei ms novrojam? Ja ideju ir maz - vai ms prk tri un naivi neuzersimies uz pirms pagadjus (vai norgojus) sakarbas?...

Tad varbt, vismaz princip, ir labk, ja ideju ir oti, pat maksimli daudz?

Eksperiments ar bezgalgu daudzumu... nu labi, ar lielu daudzumu modeu...

15.7

Ja t - tad vai ms varam iedomties kdu superattsttu nkotnes eksperimentu, kur ptmais pardbu loks uzreiz kontaktsies ar milzgu masvu no hipotzm un pat no visdadkajm nozarm (kuras ai proces ar paas kaut k saistsies sav starp)?

Ja nevars vien universl galv - tad vismaz universl un tr komunikciju

sistm, kaut ar vism pasaules malm? Tehniski da iespja tau pamazm tuvojas...

(Es eit abstrahjos no valodas barjerm starp dadm zemm... n, tas ir skums, galvenais - starp dadm nozarm.)

15.8

Varbt tad nebs gadu desmitiem jmarin atsevias hipotzes un strdi, kuros

nereti iejaucas ar dadi rpuszintniski, k iestu, prestia un naudas jautjumi, - bet vars uzreiz, dot eksperimenta gait, lietii opert ar visdadkajm idejm, versijm un pat veseliem to masviem?

Protams, t patlaban ir idealizcija. Nu un tad?

Starp citu, laikam tas sav zi atgdina ar SMD metodoloijas darba stilu. SMD gan, iet, ir ar vl dzikas idejas...

15.9

Varbt nosauksim to par operciju Pults:

iedomsimies, ka ms esam pie kdas pults, mums ir pieejams liels kljiens faktu, ar pau eksperimentu (veikanas iespju), un liels kljiens ideju un teoriju, un ms varam no t visa brvi izvlties, tos brvi kontaktt, regult, varam redzt un przint os procesus pat masveid... liel mr vadt procesus vis kljien, masv...

16.1

Otrais iebildums.

Es uzskatu par kdainiem centienus saistt everetiskos efektus ar cilvka ap-ziu.

Pirmkrt, te ir sens prpratums, kas saistts ar novrotja vrda lietoanu.

Ar relativittes teorijas izklstos daudz run par novrotju, tau faktiski ar to saprot atskaites sistmu, tas ir, tri fiziklus ermeus un to attiecbas ar ptmajiem objektiem, tpat fizikliem. Vai tur kaut kur stv ar cilvks, tas ir vienalga.

Kvantu mehnik tas pats. Novrotjs-cilvks (fiziis) var izvlties eksperimentlo situciju, kas uzrds mikroobjekta ldzbu drzk daiai vai drzk vilnim. Tau vi te nedara neko tdu, ko miljardu miljardiem reiu, visu laiku un pastvgi, nedartu pati daba, taj saduroties (mijiedarbojoties) danedadiem fizikliem objektiem un situcijm. Un vi pats tau ar em ts savas situcijas no dabas!

Bez fizikas tur nek cita nav. Everetam tpat. Runt par novrotju nereti ir uzskatmk, tas ar viss.

16.2

(1)

iet, ka centieni prnest dabaszintnisku problmu risinjumus uz apzias sfru drzk liecina par to, ka pau dabu ms zinm nepietiekami, ka t mums liekas stulbka nek ir patiesb. Ms grozmies par daudz vienkru sakarbu un sistmu izzinanas ietvaros, kamr pati lietas btba jau prasa ko attsttku!

(2)

Apmram tas pats attiecas uz centieniem pa tieo uzkraut dabaszintnisks problmas Dievam (neatkargi no t, vai stenb Dievs ir, vai nav!). T ir bgana no izzias, zintnei ds skaidrojuma veids neder.

(- Kpc aiz loga lst? Dieva griba! - Kpc nelst? - Dieva griba!...

Ar ja t vispr ir taisnba - k no t var uzzint, kad ls un kad nels?)

(3)

Ar no ticbas viedoka tas neder. Dievu nevar iejgt kdos auros dabaszintniskos priekstatos. Piemram, Dievs nav nekds enertiskais informcijas lauks: enerijas jdziens bija svargs XIX-XX gs., informcijas - XX-

XXI gs., bet kas bs XXX vai LV gadsimt?... Dievu (vismaz monoteism) k

nevarja aptaustt, t ar turpmk nevars. T vi ir defints, saprasts.

17.1.

Atkpe 3.

Starp citu, atbilstba daiai un vilnim, k liekas, attiecas uz dadm lietm.

Mikroobjekts uzskrien virs otram objektam vienmr k daia.

Bet vijd veid izplats via varbtba, kur telpas viet vi n, ne nu glui pilnb atrodas, klasisk tipa koordintes viam taisni nav... - bet kur viet un k tad sti (teiksim, ar kdu trumu/impulsu) vi var uzskriet!...

Nu vai apmram t.

17.2.

Un, ja t, tad nav pat sti skaidrs, kas te ir tik oti nepareizs vai neparasts.

Slavenais viu funkcijas kolapss, par ko t uztraucs (daiai viu funkcija, kura matemtiski izteic mints varbtbas, visu laiku bija - un te pki vairs nav), tad iznk vienkri tds k maniergs veids pateikt: agrk bija brva daia, kam bija reiz daudzi stvoki - tas ir, atirgas iespjas sadursmm! -, bet tagad t nav brva, jo ir vien sadursm jau nonkusi... Un viss!

Brvai daiai nav stingri noteiktas koordintes telp? J - bet pasaul daudzm pardbm nav, nu un tad?

17.3.

Tikai vl jatceras, ka mikrodaia dzvo taisni mijiedarbbs (ar citm tdm

daim)! Daiu nemaz nevar pilnb atdalt no tm (neseparabilitte).

Zilonim var uzspdint ar lukturti un, ja netrpa ac, tad var - pietiekami lab tuvinjum - apskatt o zvru, kds tas ir pats par sevi, neatkargi no msu luktura.

Mikropasaul t nevar, jo tur ir tikai ziloi, ar eksperimentls ierces iedarbba sastv no ziloiem (konkrti gaisma - no fotoniem)... Tpc tur nav mrjuma, kur nebtu atkargs vispr ne no k, btu tikai pats par sevi: mrjums tau ir tda pati daiu-zilou mijiedarbba, k viss prjais!

(Kaut kas ldzgs, iet, reizm sank ar cits joms, jo pai humanitraj.)

17.4.

Ar minjumi daiu saskaldt skk te dod pavisam citu efektu - daiu (zilou) reakcijas, kuru iznkum atkal ir ziloi... Nek cita mikropasaul nav.

17.5

Tlk! Daias tiek apraksttas k sastvoas (is ierastais vrds te der ar zinmm iebildm) no virtulm daim.

Kas var (relo daiu reakcijs) kt par aktulm, relm daim, - ja ir attiecg tam nepiecieam enerija (un ja ir izpildti vl citi eit spk esoie dabas likumi).

Mikropasaul zilonis sastv no virtuliem ziloiem, var teikt, no dadiem iespjamiem ziloiem\dadm zilou iespjm.

T.i., pati daias struktra ir nevis aktula un vienkri dota, bet gan virtula. T

ir saistta tiei ar daias iespjamm mijiedarbbm ar citm daim!

Daias virtuls struktras ietekme uz daias relo izturanos ir prbaudma, redzama eksperimentos.

17.6

Bet ne no kdm gatavm lietm daia nesastv. Aiz mijiedarbbm nek cita nav. Lietu skaldana, kur varja no tm dabt vl mazkas lietas, ir beigusies.

Nu apmram t, cik sapratu.

17.7

si un aptuveni: mikropasaules ziloa dzve ir - attiecbas ar citiem ziloiem. (Cilvka laistiem vai n, tas nav btiski. Zilonis paliek zilonis.)

Pilngi pats par sevi vi, iet, nemaz nav, vi vai nu ar kdu mijiedarbojas, vai ir zinm gatavb to dart, un viss.

Viam ir iespjas dadm mijiedarbbm un nek cita nav.

Par cik ts ir mijiedarbbas, tad vi nevar bt atrautb no citiem, bet, par cik dadas (ldz zinmam laikam), tad vi ar neizkst citos.

18.1.

Bet, kas notiek ar mikrodaiu izturans varbtbm (un ttad ar viu funkcijm), k daias uzvedba bs saistta ar to, kas varbt notiek visai tlu no ts acmredzams (t.i., augstu varbtbu) lokalizcijas, -

tas jau ir nkoais jautjums.

Tau, cik sapratu, kvantu fizik dotajai daiai var pastvt kaut neliela varbtba atrasties - tas ir, pie gadjuma reat, nonkt sadursm! - pat kaimiu galaktik...

18.2.

Kas laikam tad ar nospl savu lomu tlajos procesos: daiai nav ne uz kurieni jskrien, prsniedzot gaismas trumu, - via jau tur ir, vismaz zinm mr, ar zinmu varbtbu...

Tpat k ar tuneefektu: daia tiek aiz barjeras tpc, ka t tur jau ir (ar zinmu varbtbu)... tpc, ka via ir tda... atliek vien aktualizt tiei o varbtbu, aut izpausties tiei tai.

Nu vai k tamldzgi.

18.3.

Bet, t sprieot (cik saprotu), atkal ir redzams, ka spiedgas vajadzbas pc everetisma nav. Visas varbtbu lietas mikropasaul izrds pilngi racionlas ar bez t!

18.4.

Piezme. Situcija mikrofizik acmredzot skaidri un skaudri parda, ka ar izzias process patiesb ir attieksme - un attiecbas starp subjektu (mums) un objektu. Un to nevar reduct tikai uz, kaut kur pau par sevi gais karjoos, objekta ainu. J, ms uz tdu ainu tiecamies, bet neaizmirssim, ka t nekad nav pati par sevi!

19.1.

Piezmes.

Ttad skaldanas un gatavu sastvdau laikmets ir beidzies, esam sasniegui

galjs robeas.

Ar s robeas droi vien kaut kad vars priet - bet, kas ir aiz tm, nav zinms.

19.2.

Varbt, ka - piemram - cita daiu sistma ar citm mijiedarbbm un to konstantm, citi kvanti, cita veida pasaule...?

(Varbt, ka zinma veida eksperimentos ms varsim, dadi iedarbojoties, izvlties dada tipa pasaules? Un varbt fizik to apraksts, teiksim, pat ar kdu pau vakuumu, kur satur virtulas pasaules vai k tamldzgi?)

Vispr, ts vai citas sistmisks sakarbas, kuras varbt vl vairk tuvins mikropasaules un megapasaules (kosmosa utt.) fiziku?

Acmredzam, pseidovienkr daia k lielka sistmisk aisberga (izziai ejot tlk, varbt aizvien lielka un plaka?) virspuse?

Paas sistmiskuma izpratnes prskatana?

(Teiksim, gatava sastvdaa, tas laikam nozm, ka t atrodas nemaings attiecbs un tikai ar savu tuvko virssistmu, kuras sastvdaa t ir, nevis ar plaku kontekstu, - bet tagad varbt tik vienkri vairs nebs...)

Vai kas vl cits - bet pa vecam vairs nebs.

19.3.

Ldzgi. Var pieemt, ka telpa un laiks princip ir bezgalgi (kamr neuzskriesim vl kam labkam par telpu un laiku). Tau te drzk jdom, ka tiem bs bezgalgi daudz dadu formu (telpas, laika, telplaika veidu) - nevis ka viena atsevia telpas, laika vai telplaika forma stiepsies bezgalgi tlu plaum, dzium mikropasaul vai vl k savdk un monotoni aptvers visu...

19.4.

(Bez tam, k iet, ar pats bezgalbas jdziens pamazm top daudzveidgks un relativizjas. Ja nemaldos, jau pastv tdi kosmoloiskie priekstati, pc kuriem vienu un to pau Visumu zinmos apstkos var skatt gan k galgu, gan k bezgalgu, atkarb no atskaites sistmas.)

Atkpes beigas.

20.1.

Vl par Evereta modeli un cilvka apziu.

Otrkrt, ja apzia tiem pa taisno (nevis caur darbbu un tehniku) ietekmtu fiziklos procesus, tas btu ausmgi. Apzia taisni ir vajadzga tam, lai vartu vispirms padomt un pc tam dart. Ja jsu doma (nevis tikai darbba) vartu, teiksim, izsaukt katastrofu, tad js zaudtu domas brvbu - bet pc tam varbt

ar pau domanu (kas tur paliks pri, ja nebs brvbas?)...

Ldz im ko tdu atvs - reizm - viengi reliija un morle. (Nerunsim par politiku.) Sekas nebija pozitvas.

20.2.

Cilvces attstbas stratija caur tehniku ir pareiza. Domas un tehnikas - vai domas un dabas - tiea sapldinana - piemram, ja katra prt ievusies vlans tlt piepildtos, materializtos, - varbt it k dotu daas acumirklgas rtbas, tau stenb novestu pie brvbas zaudanas un katastrofas.

(Vai fantastik var tomr iedomties apstkus, pie kuriem t nebtu?)

20.3.

Laimg krt, nekdi mehnismi, kuri saisttu cilvka domanu (vai, teiksim, kaa psihiskos procesus) ar fundamentlo fiziku, dab nekad nav manti.

(Bet, ja tdi efekti reiz tiktu atklti, tad laikam btu jrada kdi jauni domanas mehnismi, kur dots atkarbas nebtu.)

20.4.

Cita lieta, ka fantastik ar tdas idejas reizm noder un var bt interesantas un produktvas.

20.5.

Te jau vartu vl papildint, un oti daudz.

Piemram, versija, kur pasaules uzbvi nosaka balsu vairkums vai teleptisko impulsu summrais stiprums - tas ir, daudzu cilvku apzia.

(Vai daudzu kau... nu kas tur viiem ir, varbt kaa lsti? Vai kdi noteikti spriegumi noteikts galvas smadzeu viets?... Vai nenoteikts?)

Vai atkal ideja, ka amprmetra bultiu tiei ietekm zias avzs. Vai kds cits interesants fons...

(T gan it k vairs nebs zintnisk fantastika - tau eit robeas ir slidenas un maingas, un o ideju droi vien var padart ar par zintniski fantastisku - vai tuvu tam.)

Un t tlk, un daudzos veidos tlk.

20.6.

Un tomr visum labk fantazs tas, kur mcs atirt fantastiku no paas

zintnes (pat ja pirm pc tam var kaut k ietekmt otro), fantziju no realittes.

20.7.

Fantzija - un vispr doma - t ir noteikta* subjekta attieksme pret realitti, un, lai vartu labk domt, vajag pau o savu attieksmi przint, nevis emt nekritiski. Lieki tict nav vrts, daudz labk ir zint, saprast un mct rkoties. Ar ar savm paa domm.

* Liel mr - objektvi noteikta.

21.

Es te ar taisu vienu kdu vai vismaz neprecizitti: ne vienmr iroju, kur brd es rakstu par Evereta modeli fizik (un es dieml neesmu fiziis), bet kur - par btb plaku un nenoteiktku ideju, ko lieto fantastik un reizm vl citur. Ceru, ka dotaj kontekst tas btiski netrauc.

22.

Par everetismu var last, piemram, krievu valod izralieu un krievu fantasta, astrofizia un TRIZ prstvja Pesaha (ar Pvela) Amnuela (Песах Амнуэль, Павел Амнуэль, П.Р. Амнуэль) darbus.

Tai skait grmatu Вселенные - ступени бесконечностей (Visumi - bezgalbu pakpes), 2015 (pats neesmu vl paspjis), t ir pieejama internet.

Te gan jpiezm, ka tas ir zintnisks fantastikas darbs, lai gan noformts it k

populrzintniska (nkotnes) grmata fizik, - un ttad ne visu tur vajag emt burtiski.

Iespjams, ka ir kdi labi informcijas avoti ar latviski, man vienkri nav gadjies uzskriet virs... Bet ar angu un vcu valodm man... k nu iet, t iet.

64. PC EVERETA? 1.

RETRO-SAZAROANS

1. EVERETISMS IR BRNIGS

UN TLK IR JBT VL LABK!

1.1

Atkrtoju: neraugoties uz vism problmm un prpratumiem, Evereta ideja ir oti skaista.

Jo, pirmkrt, potencili oti perspektva, var dot daudz labu iespju!

Un, otrkrt, t nav pilngi bez saknm, no gaisa grbta, t ir jau esos fizikas samr dabisks visprinjums.

Ttad jmekl ai virzien ir.

1.2

Tpat jmekl iespjas, k iet attstb TLK.

(Vismaz fantastik.)

KAS BS PC EVERETA?

1.3.

Galu gal - Evereta modelim ir ap 70, bet Leibnica idejm - pri par 300 gadiem. Cik ilgi tad var stvt uz vietas, bez btiskas sakustans?

1.4

Nu varbt erram Kleinam (Gerard Klein) romn Laikam nav smaras - ir kas btiskks. Bet ar tas ir uzrakstts jau sen, 1963.

1.5

Lai cik vji nebtu mani spki, es tagad minu taist vienu uzmetumu - vismaz kaut kdu, no t, kas man iencis prt. Lai jel kaut k to lietu pakustintu.

1.6

Starp citu, fantastik dadi post-everetisma piemri acmredzot ir atrodami (fantastikas darbu klsts tau ir milzgs) - tikai nav sti apzinti.

Bet patlaban es tos daudz nemeklu, minu vairk pats no savas galvas.

1.7

K jau parasti savos domu gjienos, es tagad NEminu ciei turties pie zintnes, meklt visam krtgus fiziklos pamatojumus - un iet uz prieku soli pa solim no jau sasniegt, mam atskatoties, vai tik nu katrs solis bs pietiekami pamatots.

(Starp citu, krtgiem pamatojumiem man trkst ar zinanu.)

1.8

Es minu spriest vairk formli un funkcionli (drzk td k matemtia, nevis fizia gar) un lietot fantzijas pamienus (cik nu to atauj manas trcgs zinanas un vl trcgks darbaspjas!).

1.9

Galu gal pat zintnei, pirms t ko jaunu atrod, ir vismaz kaut cik orientjoi

jzina, KO tad sti meklt, - un tas ne vienmr tiei izriet no jau sasniegt, no vecajiem priekstatiem.

(Metodoloija, iet, saka vl stiprk neizriet!)

1.10

K savu uzdevumu es redzu tiei starta laukuma (iespju lauka) paplainanu.

Vai un cik izdosies tas jau ir nkamais jautjums...

Man neizdevs citam izdosies. Kas var, lai izdara labk!

2-4. RETRO-SAZAROTAIS LAIKS

2.1

Piemram, fantastik retumis jau pards retro-sazaroans ideja, kur tagadnei var bt dadas pagtnes.

2.2

K Bakstera Laikveida bezgalb un, drusku savdk, Borhesa Herberta Kveina dairades analz.

Borhesa ststs (1941) ir tulkots latviski (2007).

Stvena Bakstera romns: Stephen Baxter, Timelike Infinity, 1992, latviski, iet, nav tulkots, vciski saucas Das Geflecht der Unendlichkeit, 1994, krieviski Стивен Бакстер, По ту сторону времени, 1995.

2.3

Un kaut kas ldzgs jau pastv ar fizik (vai vismaz uz fizikas robeas): Vlera ldzdalbas princips (participatory anthropic principle, принцип участия)!

2.4

Bakstera romn, cik saprotu, taisni mina pielietot ldzgu pieeju.

(Romn gan ir piemints ne Dons Vlers, bet cits fiziis, Jdins Vgners. Kda starpba starp viu idejm, to pagaidm nezinu.)

2.5

Tau ar, manuprt, aubgu piemumu-vienkrojumu - par viengo patiesbu procesa finl.

(Iespjams, ka es pau romnu esmu uztvris vienkroti, - tau patlaban mani ar interes tikai viena ideja.)

3.1

Vienkraj kvantu mehnikas eksperiment var izvlties (atbilstgi organizjot situciju), vai aut izpausties vienm, vai otrm mikrodaias iespjamm pabm.

Bet te tas ir attiecints uz visu pasauli (msu Visumu) kopum - k uz kvantu sistmu.

(Bet ciktl Visumu var pieldzint daiai?

Vai tam var bt, teiksim, tuneefekts?)

3.2

Un, lk, msu Visuma finl pdjais novrotjs izvlsies visa Visuma pabas.

(Ieskaitot visus prjos novrotjus, kuri tau ar pieder Visumam?)

3.3

Izvlsies t galgo pagtni, to, kur no iespjamajiem vstures variantiem tad bs realizjies. Kura pagtne tad galu gal ir st, apmram t.

3.4

(Preczk, iet, vi izvlsies to sistmai: Visums mnus vi pats ar vism savm iercm.

iet, nav tau nekur bijis, ka novrotjs izvlas ar pats sevi?

Starp citu - kpc nav bijis?)

3.5

Piemram, zemiei romn grib tikt va no okupcijas un attstbas nobremzanas, ko ir veikui Kvaksi.

Ttad, ja to veic ar doto pamienu, - izvlties tdu vsturi, kur ie nevlamie notikumi nebtu bijui.

3.6

Starp citu, laika ceojums un izvle, izmaias nkotn te, iet, veic ldzgas funkcijas, k parasti laika ceojums pagtn.

iet, ir ar kdas atirbas, bet o specifiku neesmu analizjis.

4.1

Pau retro-izvles ideju, protams, var attstt tlk.

Pirmkrt jau, prejot no viena retroizvles akta (fantastika nez kpc mdz pamatgi iestrgt ai stadij - idejas/efekta viena atsevia gadjuma apskatan) uz retroizvu kopm un dadm (pat oti, oti dadm) sistmm.

4.2

da attstba droi vien atkltu daudz ko jaunu.

Tai skait - negaidti pretju viena gadjuma patiesbm!

5-7. AUBAS

5.1

Starp citu, es ne visai saprotu, ko tad nozm stais variants (eit - st vsture).

Vsture, kur Zemi okup Kvaksi, ir bijusi (ai romn). J, droi vien ir iespjams ar cits variants (varianti), bez okupcijas.

Ttad ir dadi varianti. Bet ko izskaidro vai ko dod tas, ka ms kdam no tiem piekarinm epitetu stais?

5.2

Viengais, kas man nk prt, - efektv vsture, tas variants, kur uz mums reli darbojas.

Tiesa, ar par citiem, ja reiz ms tos atceramies/zinm, vismaz k reiz bijuus, nevar teikt, ka tie nemaz nedarbojas...

5.3

Bet, tlk, kda jga ir to visu korit pdjam novrotjam jau Visuma beigs

(pieemot, ka tdas Visuma beigas vispr pastv)?

5.4

Ja grib radt jaunu vsturi, kur var nodzvot/ir nodzvota labka dzve, tad jga ir jo ldz dotajai finla opercijai/bez dots opercijas das dzves nebija.

(Bet varbt tomr bija? Ja pdjais novrotjs tikai izvlas no jau esoajm iespjm?)

5.5

Bet kda jga ir negatvajam uzdevumam alternatvo, slikto variantu

eliminanai? Uz ko tas (pieemsim, tas, ka okupcijas nav bijis) darbosies, ja Visumam jau ir beigas?

5.6

Skatoties no (jebkura) varianta iekpuses, pats sev vi ir rels.

Bet no rpuses paskatties, iet, vairs nevar, jo pc Visuma finla nekdas rpuses vairs nav?

Bet pirms finla nav paas mints pdj novrotja veikts korekcijas (ja jau vi ir pdjais).

Kaut ko es te nesaprotu.

5.7

Tiesa, romna beigs, iet, rodas jauns Visums. Bet man palika neskaidrs, kds tam ir sakars ar iepriekjo piemram, vai tur vispr bs Zeme.

(Bet, ja bs, tad kpc tas novrotjs bija pdjais.)

Varbt, ka lasju romnu prk neuzmangi, nezinu.

6.1

Es sliecos domt, ka pat apskatmaj model nekda vieng st varianta nav. Varbt tpat k mehnik objektam nav st truma.

Var bt tikai stais variants attiecb pret kaut ko, attiecb pret kdu atskaites sistmu.

6.2

Un acmredzot tas bs efektvais variants. Tas, kur reli ietekms doto nkotni/tagadni.

6.3

Bet td gadjum tlt uzprass doma, ka ar to visu var opert.

Teiksim, ka var bt dada veida piekuves dadiem variantiem, ka ts var maint, vadt (regult), kaut k organizt vai prorganizt utt.

6.4

Visticamk, mums, ja vien vispr pastv retroizvle, vienmr ir darana ar dadiem pagtnes variantiem.

Un to acmredzot var daudzveidgi izmantot.

6.5

Piezme. Uzskatmajam modelim srfoanai Lielaj pagtn acmredzot nav

obligti jbt diskrtam - tas ir, sastvoam no atseviiem, strikti noirtiem

variantiem (pie tam vienmr obligti visa Visuma mrog).

To acmredzot var priekstatt visai dadi, un vl bs jpamekl, kdi varianti te bs interesantkie un perspektvkie.

7.1

Ttad man aubas izraisa visvairk s finla patiesbas (finla varianta) viengais un absoltais raksturs.

Visugalg finla visuvieng patiesba??

7.2

Subjektvi man vrdi stais/stenais/patiesais mdz radt aizdomas.

Es uzreiz atceros, k vienbrd padomju laik regulja/slpja fantastiku t saukts

sts literatras vrd.

Bez tam var atcerties vl daudzus atbaidous stenisma piemrus, vstur tdu

netrkst.

7.3

(Uz labu laimi.

Freida iedvesmotie praviei, kas vienmr labk par mums paiem zina, ko ms stenb gribam, - zina pc saviem viedajiem rakstiem, kur viss jau ir uzrakstts priek...

Vai mkslinieki, kas mdien sav starp kvuies par to, kura tad ir st mksla.

Nerunjot jau par komunistiem un vl citiem politiiem.)

7.4

Var jautt: kuros gadjumos vrdiem stenais/patiesais ir rels saturs bet kuros gadjumos tas ir tuks vrds vai himra?

Ko lieto aiz inerces vai ar vienkri tpc, lai nebtu nekas jpierda, jpamato (nodeklarjies, un viss)?

7.5

Tomr eit ne jau tas ir galvenais.

8. VAI VISUMS IR NOSLGTA SISTMA?

8.1

Vai Visumu - kaut vai tikai msjo - kvantu lmen var uzskatt par galgu? Vai

Visumam kds sts finls vispr bs?

8.2

Vispr, vai Visums - kaut vai tikai msjais - stenb ir galga iespju kopa, vai

atvrta sistma?

8.3

Bez tam laika ceojumi (ai romn tie pastv un spl svargu lomu), iet,

vartu visu atkal maint...

8.4

Tiesa, ja Visums ir tri noslgta sistma, tad var uzskatt, ka ar laika ceojumi visi pieder ai fikstajai, ierobeotajai iespju kopai un neko rpus ts dot nevar,

bet visas esos iespjas jau ir galgi saorganizjis pdjais novrotjs.

8.5

J, ja vien laika ceoana vispr, princip var dot pilngi noslgtu sistmu.

(Nekad, nekad neaizmirstiet par o t r o laika manu!...)

8.6

Un, ja ir citi Visumi un kaut jel kdas mijiedarbbas ar tiem, - tad msu Visums

acmredzot nav noslgta sistma.

Ja pieemam Evereta modeli, tad citiem Visumiem ir jbt!

Un pat bez everetisma ir stipri jaubs, ka pastv tikai viens.

8.7

Bet, sprieot pc dam Jlija Murakovska prognozm par fizikls kosmoloijas

turpmko attstbu, var sankt ar kas sav zi vl interesantks.

Piemram, vien un tai pa msu Visum var izrdties daudzi Lielie Sprdzieni. Vai citas lietas, kuras parasti uzskata par visa Visuma evolcijas (vienlnijas, vienkrs, evolcijas) stadijm.

Un varbt kaut kur tds notiek pat vl tagad...

8.8

Td gadjum runas par Visuma finlu, manuprt, top jau krietni aubgas.

(Bet varbt finli bs daudzi dadi - un relatvi?)

(Bet ja nu Visums bs nevis k vienkra noslgtas lodtes evolcija, bet gan k tmeklis utt.?)

8.9

Starp citu, vai pdjais novrotjs var sav kvantu eksperiment izvlties tdu vstures variantu, kur vi pats nav piedzimis?

Ja j kas notiks?

Ja n kas viam to traucs?

9-11. DETERMINISMA ATTSTBAS LNIJA?

9.1

Cik es saprotu kvantus (gan jatzst - vji), tad varbtbu pa loma tur ir saistta ar neseparabilitti, ar to, ka daiu nevar sti atdalt no mijiedarbbm ar citm daim.

9.2

(Ldz ar to it k ir ierobeotas ar izzias iespjas - tikai ne vispr izziai, bet gan l o k l a j a i ! )

9.3

Klasiskaj mehnik (tajs rels dabas situcijs, kuras pietiekami labi atbilst klasisks mehnikas modelim, ts idealizcijm: materilais punkts utt.) daias

skotnji dots pabas viennozmgi nosaka ts izturanos.

Ar divu tdu daiu sadursmes (vai citas savstarpjs kustbas) rezulttu.

9.4

Lai gan, tikko ir trs vai vairk daias, viennozmba kst problemtiska.

9.5

Statistiskaj mehnik (piemram, skatot gaisa molekulu kustbu, vismaz pietiekami vienkr tuvinjum), cik es saprotu, katr atsevi moment

daias parametri un izturans tpat ir viennozmga.

9.6

Tau neko sti prognozt (atsevio daiu lmen) nevar - daudzo, nemitgo sadursmju (mijiedabbu) d. Dot daia nezin un neatbild par to, kdus tiei

prbaudjumus tai sts rpasaule...

9.7

Par visu kopumu (par makroskopiskajiem parametriem, k gaisa spiediens un

temperatra) gan prognozt var.

9.8-9.9

Bet kvantu mehnik no mijiedarbbm jau ir atkarga un pat neatdalma pati daias btba.

Tas ir, nav tda skotnjo parametru komplekta, kur btu tikai pats par sevi. Lai ko uzzintu par mikrodaiu, t ir jredz mijiedarbb ar citu daiu.

ai gadjum - kad ms izzinm - ar tdu, kuru lai novrotjs. Tau lietas fiziklajai btbai te ir svargs nevis novrotjs, bet gan pati daia.

Kamr mijiedarbes ar to nav, tikmr ar msu izzinmajai mikrodaiai nav ilgots noteiktbas, ir tikai iespjas...

9.10

- Kdas ir daias pabas, k t iztursies?

- Piedodiet, iztursies pret ko, kd situcij?

Tpat k parastaj fizik ms jautjam: kds ir ermea trums? - un saemam pamatotu pretjautjumu: - trums attiecb pret ko? Kd atskaites sistm?

9.11

Piezme. Preczk sakot, tomr ir dai parametri, daas lietas, kuras dotajai daiai kvantu mehnik paliek nemaintas.

Tau kvantu lauka teorij relatvs esot pat daiu skaits.

10.1

Acmredzot eit (oti vrgi) ieskicto izzias vstures (fiziklo pardbu apganas vstures) procesu raksturo

- NEVIS preja no determinisma un noteiktbas uz indeterminismu un kaut kdu tro nenoteiktbu vai patvau,

- BET GAN preja no aurkas determincijas uz plaku!

Un no aurkm un informatvi nabadzgkm idealizcijm uz plakm. No virspusjkiem modeiem uz dzikiem.

10.2

Dot objekta liktenis - un pati objekta daba - paliek aizvien mazk iespiesti kdos auros ietvaros. Atkljas aizvien vairk un dziki dots lietas sakari ar citm lietm - un aizvien vairk iespju.

Kas ir oti dabiski sistmu domanai!

11.1

Piezme 1.

Bet varbt ar novrotja jdziens kdreiz izies plakos deos? No loklas

situcijas novrotja uz kdu sistmisku lietu novrotju?

11.2

Varbt pat izdosies kaut k sasaistt fizikls sistmas ne vairs ar vienkru un

loklu eksperimentu, bet ar kdm eksperimentu sistmm - un ar ar plakm

prakses struktrm?

Nu vai kaut k uz to pusi.

11.3

Piezme 2.

Ja var bt eksperimenti ar t saukto atlikto izvli, - kas btu, ja da atlikana iestieptos miljonos gadu?

11.4

Ja btu oti daudz procesu ar visdadkajm atlikts vstures distancm?

Un ja vl tie kaut k mijiedarbotos?

K tas izskattos nu vismaz fantastik?

Bet atgriezos pie pamattmas.

12-18. TIKAI SAV ATSKAITES SISTM

JEB NO VIENA UZ DAUDZ

12.1

Acmredzot ar pdjais novrotjs dabs vien kvantu sistmas izturanos pret sevi (preczk, pret savm laistajm daim) - un nevis vispr.

Un via atlast vsture - ja nu ts vispr ir daudzas un ja var izvlties - bs vieng st tikai via atskaites sistm.

12.2

Nu ko tad jau laikam t sistma pati vainga, ja neuztver vairk...

12.3

(Interesanti, kas btu, ja ms kvantu sistmas viet iedomtos kdu datorprocesu vai ko tamldzgu ar t vsturi... bet varbt vsturm vai ar kaut ko analoisku?)

12.4

Tda izpratne, k man iet, atbilst kvantu mehnikas populrkajai, Nilsa Bora jeb Kopenhgenas, jeb varbtiskajai interpretcijai.

(Dai autori gan raksta, ka varbtisk un Kopenhgenas interpretcija tomr neesot glui viens un tas pats.)

12.5

Protams, labi, ja manu tekstu prbaudtu kds, kur tiem zin fiziku, - vai es tomr neesmu ko salaidis... Bet t nu es ts lietas saprotu (dotaj etap).

12.6

Savukrt Evereta modelis orient uz bezgalgu sazaroanos.

Un es nezinu, kpc lai t vien punkt pki izbeigtos un paliktu tikai viena iespja, viens zars pie tam nevis attiecb pret o vienu novrotju, bet gan vispr.

12.7

Ne vien, ne otr variant man nav skaidrs, kpc viens novrotjs (vai viena

fizikl situcija, viens gadjums) vartu bt tik briesmgi privilets, ka var

noteikt VISU.

K tad var notikt, ka kvantu pasaules veselgo relatvismu pki nomaina

ausmgs absoltisms.

12.8

(Un tas kaut kur atgdina mgo dzinju - ar tur viens krikstis, viens dzinjs, var dzt vai visu pasauli.)

12.9

Vai varbt ir domts, ka pastv tikai retro sazaroans - un ka nkotne paliek arvien aurka, viennozmgka?

12.10

Domju, ka tds variants realitt ir maz ticams.

Tas ir, varbt ka ar ds efekts pastv - bet droi vien kd ierobeot veid. Piemram, tikai noslgtm sistmm, tpat k siltuma nve.

12.11

Tomr pasaul kopum iespju daudzums, jdom, palielins.

Un pasaule ir atvrta sistma! Skatt to k tri noslgtu sistmu acmredzot ir prk primitvi.

12.12

Lai gan, jau sakot pau vrdu pasaule, ms t k orientjamies uz kdu gatavu, pilnb dotu, noslgtu priekmetu.

Tau t ir ilzija.

Rga nav gatava, pasaule vl ne tik. Bet pasaules k noslgtas sistmas modei

izturas par daudz nerelistiski, un tiem bs jnogrimst.

12.13

(Starp citu, vai ir iespjams, ka spk ir vairkas kvantu mehnikas interpretcijas reiz, teiksim, katra kd sav aspekt?

Vai ir iespjamas kdas dadu interpretciju konceptuls sintzes?

Fizii gan neko tdu neapskata, nav mants...)

VLADIMIROVS?

13.1

No literr viedoka jau iznk interesanti, ca par viengo finlu - kur pie tam sav zi retro-aktvi nosaka ar visu prjo.

(Dot Visuma finls k sava veida drgums un k artefakts?)

Lk, zemieiem ir, piemram, jcns pret okupciju un Zemes civilizcijas attstbas piebremzanu, ko ir veikui Kvaksi.

13.2

Tau gan jau ar citi retroizvu fantastikas varianti, bez vieng finla, btu ne

mazk interesanti.

Un pat vl interesantki!

14.1

Bez tam: izvloties vienu pareizko vstures variantu - un izsvtrojot no

vstures prjos (jeb izsvtrojot visas prjs vstures)! - jebkur variant iznk

ar milzgi daudz ko zaudt.

14.2

Es labk btu ar mieru mint paplaint Visuma iespjas nek zaudt dau no

vstures (vai no tm, vsturm), tur piedergos cilvkus ieskaitot.

Vienalga, cik oti vispareizk ar neskaittos palikus daa - un cik daudz nepatkamu (vai vienkri nesterilu) lietu btu zaudjamaj da.

15.1

Man nav pamata tict viengajai finla patiesbai, globlai nkotnes

saaurinanai un, protams, pasaulei k noslgtai, vec stila sistmai.

15.2

Bet, t vai citdi, pati pagtnes izvle, retrosazaroans te (romn) bija - un tas tiem ir viens variants, k attstt everetismu.

15.3

Jdom tomr, ka stenb abas sazaroans - nkotnes un pagtnes - darbojas reiz, droi vien k viena procesa divas puses.

16.1

Iespjams, katrai retroizvlei ir savs pielietojambas (darbbas) apgabals, attiecb pret ko t ir spk. Diez vai kds akts var maint un noteikt visu.

16.2

Un, acmredzot, ja apzinti em vr os nosacjumus, retroizvu fantastika var bt vl interesantka un bagtka ar idejm.

16.3

Tpat k vispr fantastika par vstures mainanu, ja t beidzot nokps no vienkrs dilemmas: ir izmaints/nav izmaints.

16.4

Var sankt daudzveidgas retroizvu sples...

16.5

Bet varbt os variantus pat var kaut k savienot, pasplties ar pau (eit - retroizvu) absoltumu un relatvumu?

17.1

Atvainojos par to, ka fizik es tiem peldu (un reizm ar daudz kur citur).

Tas ietekm ar manus formuljumus, kuri nereti ir nenoteiktki, nek vartu bt.

Un reizm bs ar vienkri kdaini.

17.2

Tau, ja es tagad pie katras ne ldz galam skaidras vietas sktu studt fiziku (vai,

attiecgi, citus materilus), tad baidos, ka es t ar neko neuzraksttu.

Es nospriedu, ka labk lai ir teksts ar trkumiem, nek nekds.

17.3

Neviens jau neliek viss liets man tict, protams, ka es diezgan daudz ar kdos. Kas var, lai izdara labk!

18.1

sum.

Laika modelis (modei?) ar retroizvli ir oti interesanta lieta. Un acmredzot var

btiski attstt msu priekstatus par pasauli (vismaz zintniski fantastiskos) un,

atbilstgi, msu iespjas.

18.2

Tau priekstats par kdu viengo finlu ir acmredzams vienkrojums.

Augstkais, aurs specilgadjums.

18.3

Un pau retroizvles ideju vajag izvrst un (daudzos dados veidos) attstt, attstt, attstt! Arvien tlk!

19-22. VL CITDA SAZAROANS

19.1

Papildjautjums.

Ja jau esam ieskui minsim visprint!

Ja mums bez parasts sazaroans ir vl cita, retro tad dabiski ir uzdot jautjumu, vai nevar bt vl kdi sazaroans veidi.

(Vai visprgk, dadi attiecbu veidi starp parallajm pasaulm.)

19.2

Piemram, man model sazarotais laiks uz vienas laika lnijas, pirmkrt, ir cits sazaroans mehnisms. Operatoru skaitotju everetisms (un nevis tiei cloniskais), veicams ar laika ceojumu (vai to dabisko analogu) paldzbu.

(Bet to var skaitt par everetismu, jo tur tomr - vismaz princip - ir tdu parallo pasauu kontinuums, kuras atbilst vism msu pasaules dotajm iespjm.)

Otrkrt, eit paralls pasaules nevis pastv cita citai ldzs sava veida telp - bet gan nomaina cita citu laik. (Preczk tomr, caur operatoriem.) Var teikt, sava veida diahroniskais everetiskums.

19.3

Kdi vl vartu bt diahronisk sazarojuma veidi?

19.4

Varbt, piemra pc, neprtraukts, plstos vstures maias process, kad vsture iet, vieniem alternatvajiem variantiem neprtraukti nomainot citus?

(Kaut vai kdas daias vsture. Bet varbt ar civilizcijas vai Visuma vsture.)

Ar t, starp citu, var notikt attstba un progress. Tau viena daa clonisko attiecbu te bs stipri savdkas.

19.5

Td gadjum, lai vispr btu jga runt tiei par vstures maiu, tad acmredzot bs jatsaks no variantu absolts izoltbas un jpieauj t vai cita pctecba ai maiu proces.

Diez vai bs lielas grtbas ko tdu pirmaj tuvinjum iedomties un izskaidrot.

19.6

Ja td veid notiek kds progress, tad pctecbu (vai dau no ts) acmredzot

nosaka pati krtjo vstures maiu izvle.

Un, protams, tas, ka mainot jau vienmr kaut kas ar paliek.

19.7

Bet tlk ir varianti. Vai nu cilvki jaunaj vstur tomr ko zina ar par vecajm. (Te jpreciz, kpc un k.) Vai vismaz var kaut ko izsecint. Vai pa daai abjdi.

19.8

Viens drusku saretks piemrs. Vsture reizm ar oscil, uz laiku atgrieoties

vecajiem variantiem (pilngi vai daji).

Piemram, pateicoties laika ceojumu izslganai un atkal ieslganai vai tm analoiskiem tri dabiskiem procesiem.

Bet gan jau ar tas stenb bs vienkrojums! Un var izdomt ko interesantku!

19.9

Vl piemrs. Relatvais diahroniskais everetiskums attiecb pret mums, kas braucam caur parallajm pasaulm. Vai pret kdu procesu, kuru ms caur tm virzm pc zinmas programmas.

19.10

Ko diahroniskais everetiskums var dot fantastikai?

19.11

K diahronisko everetiskumu vartu lietot tehnik?

19.12

Kdas vispr var bt ne telpisks, bet tri laicisks attiecbas starp pasaulm?

Tai skait saretas?

19.13

Parastais, retro, diahroniskais...

Kdi vl var bt sazaroans tipi?

Ko vl var maint, varit un kombint, lai iegtu jaunus sazaroans veidus?

20.1

Sazaroans notiek starp alternatvajiem variantiem. Kvantu lmen.

Bet, ja fizikls konstantes, tai skait Planka konstante, var bt dados Visumos dadas vai pat vien un tai pa Visum maingas -, tad atirsies ar kvanta lielums, un atirsies ar sazaroans.

20.2

K mains sazarojums, Planka konstantei mainoties?

20.3

Pie viena vai varam vismaz formli iedomties Visumu ar pastvgi fluktujou vai pat lkjou Planka konstanti?

Ar neviennozmgu (kaut kd veid)?

20.4

Un, starp citu, vai mums Planka konstante vienmr ir bijusi tda pati, vai ar Visuma evolcijas oti agrns stadijs t varja bt savdka?

Ja otrais, tad sazarotaj superpasaul droi vien pastv reioni ar dadm Planka konstantes vrtbm.

20.5

Un ja tagad s dads pasaules var kaut kd veid mijiedarboties...

20.6

Bez tam atseviiem pardbu tipiem sava veida kvantanu acmredzot veic vl

citas likumsakarbas, piemram, socils. Kuras vl jo vairk var bt dadas.

21.1

Sazarojums vartu bt kaut kdu iemeslu pc vairk vai mazk strikts. Tas ir,

vairk atgdint strikti noirtu pasauu kopu (k klasiskaj everetism), vai ar drzk kdu vienotu kontinuumu ar plstom prejm, - vai ar kdu miksli.

21.2

Tas var bt atkargs no dadm kontaktu iespjm starp Evereta pasaulm.

Vai vl ticamk no msu atkltajm, mums pieejamajm kontaktu iespjm! Un ttad mainties msu vstures gait.

22.1

Visticamk, var izdomt vl daudzus sazarojuma veidus un ar sazaroto laiku/pasauli saisttas idejas.

22.2

Un, ja mums ir plaas izvles iespjas, tad vars laist darb ar kategoriju jdzienu un citus, ar to saisttos.

(Kategoriztais everetisms)

Piemram, apskatm zinmas kategorijas (zinmiem nosacjumiem atbilstous) sazarojumus (no visim formli iespjamajiem to veidiem)...

22.3

Var ar pakombint...

Vairkus sazarojumus. Dadus sazarojuma tipus. Sazaroanos un kontaktanos dados veidos, piemram, kd tklveida struktr.

Vai un kdos veidos sazarojums var bt relatvs?

22.4

Un vl. Evereta superpasauli, iet, parasti saprot k vienas, msu vienlnijas pasaules iespju izvrsumu, sazarojumu. T, it k viss sktos vien punkt... Patiesb droi vien var bt patvags skaits du pasauu un to krustojumu. (Sazarojumu prkljumi vai vl k savdk.)

Ar jebkur no iespjamiem o pasauu kontaktiem acmredzot bezgalgi sazarojas, varijas (tpat k visi citi objekti).

22.5

Jaunas konfigurcijas un jaunus everetiskuma tipus acmredzot var iegt, ja

everetiskumu savieno.

Ar laika ceojumiem (dad veid).

Vai visdm citm opercijm ar laiku (hronoopercijm).

Ar kdm laiktelpas anomlijm.

Bet varbt ar ko vl.

Vispr, ar dadiem fizikliem efektiem, reliem vai fantastiskiem.

23.1

Izskats, ka fantasti ai zi kautrjas.

Iespjams, tpc, ka par daudz grib pamatojumu.

23.2

Bet, manuprt, ne ar to ir jsk. oti iespjams, ka vispirms btu (pie sevis)

jizspl dadas iespjas (un to varbtjie literrie vai citi interesantie efekti),

pc tam var meklt pamatojumu.

23.3

Vai pamatojums vispr ir vajadzgs?

Vispr, es domju, tas ir dergs. Tai skait tpc, ka var dot plaku skatjumu un

jaunas idejas.

65. PC EVERETA 2.

UZ MIJIEDARBBM, UZ SISTMM, UZ MAKSIMUMU!

1.1

oti aizdomgi ir tas, ka everetisks superpasaules model atsevis pasaules (atzari, laika lnijas) vienkri gu cita citai ldzs un neko vairk nedara.

1.2

Sistmu domana te praktiski vl nav izpaudusies.

(Starp citu, tpat k vis laika problemtik, bet laika manu problemtik jau nu noteikti.)

1.3

Lai btu iespja vispr kaut k prliecinties par citu atzaru, pasauu pastvanu, everetisti ir piemui postultu-hipotzi, ka ts tomr var kontaktt - un ttad os kontaktus var meklt.

1.4

(Bez tam runt par tdu lietu pastvanu, kuras nebija, nav un it nekad nebs it nekdi saisttas ar mums, tik tiem nav jgas.)

Bet...

1.5

Bet msu uzdevumiem ar to ir par maz!

Vajag attstt izvrstus un daudzveidgus priekstatus par visdadkajm iespjamm o pasauu (k ar atseviu objektu un sistmu, vispr - visa k) mijiedarbbm un sistmm - un par visdadkajiem iespjamiem efektiem no tm.

(Glui tpat k par paiem laika ceojumiem, ar visvisdadkajiem to paveidiem, uzdevumiem, efektiem un sietiskajiem gjieniem!)

Pagaidm - vismaz fantastik.

1.6

Daudzu pasauu un daudzu iespju ideju - un sistmiskuma ideju - vajag ekspluatt nevis minimli, bet gan maksimli - un mint attstt maksimli daudz veidos.

1.7

Jo vairk ideju, jo labk. Jo plak un radiklk - jo labk. T ir normla pieeja fantastikai.

1.8

Pie tam, manuprt, attstbu vajag veikt visos fantastiskuma lmeos, no zintnei oti tuvas, oti ciei zintniskas fantastikas ldz humoristiskai u.tml.

1.9

Lai gan es sav zi dotu priekroku tiei zintniskajai fantastikai. T caurmr bs acmredzot tuvk maistrlajam domas attstbas virzienam.

Tau, no otras puses, t reizm iznk prk nedroa.

Un jautjums, kda fantastika tad dos perspektvks idejas, ldz ar to nav glui

viennozmgs. No vienas puses, t, no otras puses, atkal t...

2.1

Ttad kurss uz maksimumu.

Pats mazkais, literr zi tas atmakssies (protams, ja autori vispr prats izdomt ko jdzgu) - bet tlk redzsim.

2.2

(Autors eit var bt ar absolta privtpersona, kas fantaz un dom savam

priekam.)

2.3

Domju, ka atmakssies ar fantastisko ideju zi.

2.4

Un veiksmgkaj variant pat var ietekmt zintnes idejas, paldzt savulaik nonkt pie kdiem reliem atkljumiem.

(Analoiski: ja laika mana reiz bs, tad tas bs ar Velsa nopelns.)

2.5

Bet mties pie starta punkta = nek jauna nedabt.

Un tad sanks liel (par daudz liel) mr atkrtoties, atkrtoties, atkrtoties...

2.6

Man k lastjam, piemram, hronofantastik ir pamatgi noriebus pastvgi atkrtojams bailes izsaukt hronoklasmu un prkpt kdus, parasti nezinmus (!),

laika likumus, - kuras padara sietus to pamatmas stipri vienveidgus!

Lai gan paas s baas ir oti aubgas.

2.7

Ar aprobeoties ar attstbu stingri zintnisks fantastikas ietvaros, meklt tikai tdas idejas, kuras vartu atbilst tuvkajiem paas zintnes soiem, tas man iet par lnu un par auru.

3.1

Gan jau pa everetiskaj superpasaul - ja tda tiem pastv - mdz bt dadas (pat visvisdadks, runa tau ir par pasaulm!) mijiedarbbu, organiztbas un paorganizcijas, sistmiskuma formas.

Ar briem pat oti negaidtiem efektiem un jaunm iespjm.

3.2

Evereta superpasaule ir (varbt pat bezgalgi) bagtka par mums zinmo (pierasto) vienlnijas pasauli.

Loiski, ar brnumu tur bs vairk un brnumainki.

Un, ja jau vienkrie, vienlnijas laika ceojumi ir devui tik daudz jauna un interesanta (fantastikai), tad everetiskajiem ir jdod vl vairk!

3.3

Tai skait (un t vl ir samr vienkra lieta!) - ne vien iespju pavrot pa kdai alternatvajai vsturei, - bet ar gt vl nebijuus un perspektvus efektus no t, ka pastv reiz daudzas alternatvas. Un ka ts vartu ar kaut k mijiedarboties,

bagtint viena otru, un pat organizties.

Tas droi vien dotu klt kdas jaunas iespjas pat vstures izzi, nerunjot par

tlko.

3.4

...Reiz piecas dadas vstures, katr bija veikti savi izgudrojumi, ska sadarboties, lai dabtu (...)

4.1

Bet Evereta superpasaule k galji vienkrs savstarpji vienaldzgu atsevio pasauu kopums...

Vienkra k entropija, nabadzga k tuksnesis un pasva k absolt nulle...

4.2

Tds priekstats, visticamk, raksturo nevis pau everetisko realitti (ja tda pastv), bet gan ts izzinanas galji agrno stadiju.

Kad ir formulta vien pati skotnj ideja ts tr, bet neizvrst, pa informatvi nabadzgkaj form.

4.3

Kad atsevis pasaules vienkri IR (tas bija jpieem, lai risintu kvantu mehnikas interpretcijas problmu... pieemot, ka da problma pastv) - un nekas vairk nav paredzts... pagaidm.

5.1

K slaven sengrieu filozofa Parmenda esamba pasaule k viena viendabga masa, par kuru vairk nav, ko teikt, t tikai IR un neko citu nedara.

5.2

Parmenda esamba gan bija likumsakargs attstbas etaps filozofijas pamat esoajai pasaules vienotbas idejai (oti produktvai).

Tau, emts burtisk (statisk) veid, tas izrdjs neveiksmgs.

5.3

Lk, patiesb (t teikt, zintn) ir tikai masa, bet daudzs lietas ir tikai viedokos. (Labi, ka vl nepateica ilzijs, k ldzgos gadjumos daudzreiz ir teikts vlk...)

5.4

Esamba bija domta kalpot par daudzveidgo lietu pasauli vienojou pamatu un izskaidrojumu (k teica senie griei, arh).

Talesam arh bija dens (viss clies un ceas no dens), Anaksimenam gaiss, Pitagoram skaiti, bet Parmendam jau esamba.

Tau savas galjs trbas un vienveidbas d t stenb kalpoja s lietu daudzveidbas noliegumam.

5.5

Ar o esambu nek nevarja izskaidrot. T tiem vienoja pasauli tau vien tri deklaratv lmen. Bet tlk via nezinja, k to dart!

Tpc ka gribja palikt prk tra.

5.6

Katra konkrtizcija tau apdraud o trbu. Nekda NEesamba tau NEvar bt

pc defincijas!

Bet, ja lietas IR kd vien noteikt veid, tad ldz ar to ts NAV kd cit veid - NEesamba.

Katra defincija ir noliegums. Katra!

5.7

Tikko grib reli strdt, t nkas pieemt, ka IR ar zinma NEesamba.

Ja lietas IR kd noteikt veid, tad jau t NAV cit veid. Gaisma nozm, ka

NAV tumsa. Kais NAV zais. Izmaia nozm, ka NAV t, k bija.

5.8

Un tas ir PRETRUN ar definciju, ar bzes idealizciju (ir=ir, nav=nav, UN VISS), pretrun ar tikko smag (domanas) darb sasniegto...

Pie tam tr esamba skotnji ir nepiecieama, lai defintu un zintu, kas tad esamba ir.

Un defincija tau ir pareiza: lietas tiem ir, neiesi tau teikt, ka to vispr nav...

5.9

(Dai gan t ar pateica - tau ar s idejas izrdjs neproduktvas, neko nedeva reli.)

5.10

Loikas attstba toreiz, pa ts skum (Parmends, iet, bija pirmais filozofs, kur patiesbas ska pierdt un nevis tikai deklart vai attlot), to it k prasja - un Parmends (varbt zobus sakodis, nezinu) o modeli drosmgi piema.

Tau tlk loikas attstba jau prasja ko citu.

5.11

Katra defincija stenb ir idealizcija kaut vai tpc, ka apraksta pilngi atseviu, tas ir, izoltu lietu, bet relaj pasaul pilngi izoltu lietu nav.

5.12

Bet, ka tr esamba un tr neesamba ir idealizcijas, mri, ko pielikt relajm lietm, ldz tam toreiz vl nebija nonkui.

5.13

Ka izzias gait jdzieni mains/ir jmaina, tas ar vl nebija skaidrs. Tikko tau bija kaut cik savaldts prieksatatu haoss un izcnta stabilitte!

6.1

Tas viss kaut kur atgdina ar nesenos piedzvojumus ar laika plsmu, kuru briem noliedza tpc, ka t nepards fizikas likumos.

Lai gan te vaina bija, ka meklja tiei likumus, tdus mrus, kuri ir stabili jau, t teikt, pc defincijas.

6.2

Turpmk tas - princip - var atkrtoties ar jebkuru definciju, jebkuru priekstatu

par jebkuru lietu, ka tda IR.

Vienmr vajag iet tlk, un vienmr var iznkt pretruna. Vienmr vajag atjaunoties, tai vai cit mr...

6.3

Fantastisk izzia un ts attstba nemaz tik oti neatiras no rels.

6.4

Iespjams, ar fantastiem reizm ir bail o skotnjo trbu, o nu jau plai

atzto skotnjo modeli (eit - klasisko Evereta modeli) kustint - k tas nereti ir

bijis zintn.

6.5

Tau, ja nopietni interes laika tma, tad stagncija neder, ejam tlk - no

vienkrm lietm uz attsttm sistmm!

7.1

Vajadzgas jaunas idejas, nevis prprasts relisms.

Realitt ms pagaidm vl grozmies pa tuvjo kosmosu.

Bet iespjamaj laika manu jom varam aizstt mikroskopiski tuv nkotn daas mikrodaias.

7.2

Un, lai ideju prbaudtu, t vispirms ir jizvirza!

Bet izzint realitti pavisam bez domanas tlk - tas tomr btu t k dvaini...

7.3

Un, ja eit vl nevaram domt stingri zintniski (kaut vai tpc, ka nav faktu), tad domsim vismaz fantastiski.

Vairk dadbas, vairk ideju, vairk dzvbas!

8.1

Citdi var sankt jau pierasta, bet tomr komiska aina.

Kds autors ir uzdroinjies iet tlk un, dabiski, ir ieguvis jaunas idejas. Un ar to ir (varbt pat btiski) paldzjis attstbai (eit fantastikas attstbai).

Citi skum pretojas - t tau nedrkst...

Bet pc tam samierins un pasludina doto autoru par kaut ko pau (nu kaut vai par niju - ja sasniegums ir tiem btisks).

T.i., sav veid izol.

Un skaidro, ka viam uzkritis uz galvas laimgs bols vai iekodusi paa raiba mua, vai ka viam esot tdi gni (raib mua bs iekodusi tiei gnos?).

T var visu izskaidrot un pats turpint ierastaj rem gult.

(Un varbt sapot, ka reiz uz galvas ems un uzkrits viens bols...)

Ldz jauns autors uzdroins (j, protams, kaut kd mr ar riskdams) ko vl tlku - tdjdi kstot par raibs muas nkamo upuri...

8.2

Es eit vl nemaz neskaru komercilos aspektus, kuri ar var trauct domanai...

8.3

Par enialitti nereti nosauc (un tlk piedv raibajai muai) to, kas drzk bija

drosme, uzdroinans.

8.4

(Intelektul.

Lai gan var gadties, ka ir vajadzga ar socil: iet pret visprjo viedokli - un

prciest sekas. Briem t ir drosme ar parastaj nozm iet savu ceu, veikt

savu uzdevumu, par spti smagm sekm un pat briesmm.)

8.5

Jautjums. K izdart, lai tdai normlai un nepiecieamai lietai, k jaunu ideju izvirzana, nebtu katrreiz jsaspringst baigaj drosm?

8.6

(Es vienkroju. Drosme ne vienmr izpauas saspringum.)

8.7

Pagaidm uzprass viens risinjums. Konstitut, dibint tdu sfru, tdu darbbas jomu, kur tiei jaunu ideju izvirzana btu visnormlk lieta!

Zintnei (un gan jau ne tikai zintnei) t vartu bt fantastika.

8.8

Pareizk sakot, dai fantastikas veidi, jo fantastika ir dada un tai ir jbt dadai.

8.9

Tas, protams, nenoems visu spriedzi starp jauno un veco - tau var to sav zi mazint. Normalizt, vismaz kaut cik.

8.10

Protams, ir nopietnks ce, tas, kuru iet metodoloija, - jauna domanas tehnoloija (varbt pat loika), atbilstoa radoam darbam (un, tlk, radoai sabiedrbai).

8.11

Ttad: ar zintniski fantastiskajai domanai (un sav zi pat nezintniski fantastiskajai) ir lietdergi balstties uz metodoloijas, jauns zintnisks domanas, sasniegumiem, izmantot tos.

8.12

Ar ko, ar kdu formu vartu skt noteiktku virzbu uz jaunu ideju izvirzanu k dzves normu fantastik (vai kd ts veid)?

Nezinu. Varbt ar kdu ideju konkursu? Un, jau tlk, ar ststu (vai cita veida darbu) konkursu, balstoties uz m idejm?

8.13

Bet konkrti everetisma tm, atkrtou, vajag izvirzt gan drosmgas zintniski fantastisks idejas (ja nemaldos, o ceu iet Pesahs Amnuels), gan, pai nekautrjoties, formls, tri spekulatvi fantastisks un pat humoristisks...

9.1

Un vl.

Rodera Zelazni Dzintares (Amber) hroniks ir, vismaz apmram, Evereta pasaules modelis.

Un tur romna varonis (no brvi ceojos elites) brns: vai ms s daudzs pasaules stenb atkljam, vai pai radm?...

9.2

Ar da tipa situcijas msdienu kultr nav retums. Ja ir dots milzgs iespju spektrs, tad liela nozme, loiski, ir cilvka izvles un pat konstruktvm darbbm

ar to. Un tad atklana un radana patiem tuvins (vismaz saldzinot ar mums

agrk pierasto)...

10.1

Acmredzot, skatot fantastik to, ko visu var dart Evereta superpasaul, ir vrts

pieiet ar no s puses.

Skt nevis ar to, ko mums dikt atsevia dot (fantastisk) situcija tai vai cit

ceojum uz kdu vienu atsevio pasauli vai dam...*

10.2

(* Tas ir ce soli pa solim. Solti pa soltim. Tksto kilometru skas ar pirmo soli. J gan, tikai nav skaidrs, vai tie kdreiz ar beigsies, vai ar sksies mga

mans, solti pa soltim, pa jau sasniegtajm vietm.

Mdz bt dadi.)

10.3

...Bet gan skt ar msu konstrukcijm un ar plaa vriena opercijm vai procesiem everetiskaj realitt. Radt, iet uz maksimumu!

(Protams, kam uz to ir interese.)

Tad jau redzs, kas no t visa un k tiei ders.

10.4

Tikai soli pa solim, tas parasti nozm ar inovciju lmea minimizanu, lai drok, lai uzreiz pamatotk.

Tau pierast strdt tikai zemkajos inovciju lmeos, tas jau pats par sevi ir risks.

11.1

Jebkur gadjum - dzvot td superpasaul (kaut uz t paa Evereta modea bzes), kura mud no laika ceojumiem un to sekm, no dadiem kontaktiem un mijiedarbbm... no dadm visprgm, prpasaulgm (daudzm pasaulm kopgm) struktrm, tendencm, efektiem, - tas ir pavisam kas cits, nek dzvot parastaj, vienkraj Evereta superpasaul.

11.2

Ja laika ceojumu, to dabisko analogu un visdu citdu mijiedarbbu un organizcijas veidu, k ar dadu papildu efektu, ir daudz

tad pasauu (laika lniju), kas radus to rezultt (vai ir to btiski ietekmtas), ir daudz vairk nek parasto lniju.

Klasisk Evereta superpasaule izrdsies niecga daia no daudz lielkas (lai gan pamatos ar everetiskas) superpasaules.

11.3

Un tad ar pati Evereta laiktelpa var iegt btiski jaunas pabas, un taj var bt

(rasties, bt, mainties, mijiedarboties, attstties...) dadas jaunas un prsteidzoas struktras un lietas.

Var btiski atirties ar meklana un pati prvietoans taj, un prmaias taj.

11.4.

Un varbt kd moment atirbas (no vienkr everetisma) jau bs td

apjom un tik btiskas, ka pats everetiskums tur vairs pat nebs galvenais.

Attstba bs aizgjusi vl tlk.

PIELIKUMS

12.1

Vl par Parmenda utt. lietu.

No tri, absolti viend nevar dabt daudzveidgo.

Ja esamba ir pamats lietai A, tad k via var bt pamats ar citdai lietai B? Tas ir, no kurienes tad nk citdba, ja pamats (esamba) visu laiku ir pilngi, pilngi tds pats, ja tas ir tikai viends pats ar sevi? K A-rados un B-rados var nemaz, nemaz nebt atirgi?

12.2

problma pards jau pirm Eiropas filozofa Talesa laik. Viam visu lietu pamat (arh) ir dens.

(Tpc viu ar uzskata par filozofisks domanas aizscju, ka vi pirmais racionl veid izvirzja ideju par pasaules vienotbu.)

Taless sk ar drusku noirt deni k arh no vienkri acmredzam dens, vi nereti run visprgk, par mitrumu vai tamldzgi.

Bet - kpc viens un tas pats dens (arh) vienreiz rada vienu lietu, citreiz savdku?

Ja vi pats paliek visu laiku burtiski viends (pc defincijas).

12.3

Talesa skolnieks Anaksimandrs jau stingrk noir arh no parastajm lietm. Viam tas ir apeirons - neierobeotais vai k tamldzgi. Apeirons lietas izdala no savm dzlm un pc tam uzem, ierij atkal atpaka.

Bet apeirons tau ir vienmr viens un tas pats, absolti viends pats ar sevi - tad kpc vi vienreiz izdala vienu, citreiz atkal citu, savdku?

12.4

Talesa mazdls (skolnieka skolnieks) Anaksimens - viam arh ir gaiss - mina dadu lietu raanos izskaidrot ar gaisa sabiezanu un retinanos.

Tas ir, ar prmaim un dadbu pa arh.

Tau ar tas jautjumu neatrisina, bet tikai prnes uz citu vietu. Kas tad liek gaisam vien gadjum bt biezkam, cit retkam? Kpc arh var bt dads, ja tas ir defints k viens viends?

12.5

Tlk. Pitagoriei mina savu arh, daudzveidgs pasaules vienoto pamatu (viiem t ir kvantitte - skaiti vai kas tamldzgs) - sadalt sev, priekstatt k atseviu vieninieku kopu.

Ttad - iedefint zinmu dadbu pa arh.

12.6

Bet problma paliek. Ja vieninieks ir viends un tikai viends ar sevi, tad kpc vi vienreiz veido divnieku (jeb piedals taj), citreiz trijnieku, vl citreiz vl ko

citu? Kas liek tam izturties dadi, ja vi pa nekdas dadbas nav un nevar

bt?

Pati dadba un viendba te ir palikuas katra par sevi un nemainga. Visa viendba ir iedefinta atseviajos vieniniekos, bet visa dadba rpus tiem. Un

ts btb netiek kop...

12.7

Un t tlk, ir vl citi minjumi, bet problma paliek.

12.8

Parmendam pati problma pards visprg veid (ar no msdienu viedoka

visprg), nevis k dens vai gaisa, vai vieninieka, bet k esambas problma.

Parmends iegst pavisam visprgu esambu.

12.9

Tas ir... visprgu - tru - nemaingu.

Ar kuru nav ko dart!

Loisk pretruna arh (arh jdziena) iekpus it k ir novkta. Tagad t visa ir rpus - pretruna starp visu monolto arh un relo lietu pasauli.

12.10

Starp citu, vienu no minjumiem uzbvt arh veic (jau pc Parmenda) atomisti. Tas tpat ir loiski pretrungs (ja atomi ir absolti nemaingi, viendi ar sevi, tad k tie var veidot dadas un maingas sistmas, kombincijas), tau izrds produktvs zintn, jo pai vlk, Jaunajos laikos.

12.11

iet, sava modea zinmu pretrungumu atomisti pat redz tau viiem svargk ir, ka tas auj izskaidrot relo pasauli. Ne velti vius vlku laiku terminoloij dv par materilistiem.

Problma tiek iekonservta.

12.12

(Kpc atomisms izrds dergs zintnei?

Absolto atomu - nedalmo - gan nav, toties ir dadi relatvie atomi dads

joms. Piemram, na - daudziem bioloijas uzdevumiem.

TRIZ to sauc par minimlo sistmu...)

12.13

(Minimls sistmas var dalt, tau ldz ar to ts prstj bt dots zintnes nozares priekmets, jo pabas mains prk radikli. Saskaldta na diez vai vispr vairs bs bioloisks objekts. Vai vismaz t pieders kdai pavisam citai un specifiskai bioloijas nozarei.)

12.14

Pc divtksto gadiem ar Hgelis (skaidrs idelists) sk ar esambu, tau

neapstjas pie ts, vi zina, ka izzias gait jdzieni ir jmaina, jattsta.

Pasaule un esamba tomr kaut kd zi, kaut kd nozm ar nav, iekauj ar zinmu neesambu, t mains (un ttad nko reiz nav glui tda k iepriekj).

Un tlk jau no dinamisk pamata var tikt ldz konkrtajm lietm.

12.15

o ceu (gan ne prk izvrsti un bez krtga pierdjuma, drzk deklaratv veid, k darja visi pirms Parmenda) savulaik ir iezmjis jau Parmenda laikabiedrs Hraklts (drusku nosacti, bet materilists).

12.16

Vi pasaules pamat (arh) liek nevis kdu statisku esambu, bet gan uguni.

Tas ir, faktiski, sprieot pc uguns pabm, - pau kopjo vispasaules procesu,

kur lietas mains un prvras viena otr.

is kosmoss, viens un tas pats visam esoajam, nav neviena dieva vai cilvka radts, bet tas ir, vienmr bijis un bs - mam dzva uguns, kas savos mros

iedegas un savos mros dziest.

12.17

Lietas ir tikai procesa dadi momenti. Kustba (un dots sistmas saistba ar citm sistmm) ir pa, pa pamat. T ir fundamentlka nek nemainba un

izoltba (atseviums), nek jebkura dot viendba ar sevi, nek jebkura fikscija un defincija...

Itin viss pasaul ir kaut kd zi atirgs ar... pats no sevis, satur zinmu dadbu un kustbu. Tr, absolt miera stvoka realitt nemaz nav (nemaz, ne uz mirklti). Tas ir tikai tuvinjums un vienkrojums, kur vienmr ir bijusi kda abstrahans no mainguma un kdiem sakariem ar citm lietm. Un kur ir spk savos mros.

Dialektika!

12.18

(Var izirt, shematiski runjot, trs izzias stadijas.

Pirmaj udz raibi un nesakrtoti vai vji sakrtoti iespaidi.

Otraj pasaules ainas pamat ir noteiktas fikstas lietas - un fikstas to sakarbas.

Bet treaj ms nonkam pie sistmisks un attstos pasaules ainas, kur atsevis lietas ir tikai tuvinti tai vai cit mr! - momenti.

T notiek gan cilvka individulaj, gan cilvces vsturiskaj izzias attstb, gan visprgs pasaules ainas lmen, gan izzinot kdas atsevias lietas.

Bet kas bs vl pc tam, vl augstk stadij, to pagaidm nezinu.)

12.19

Visiem citiem modeiem ir tas trkums, ka lietas (gan atsevis lietas, gan arh) tiek defintas atsevii cita no citas (absolti nofikstas) un t ar paliek tikai atsevias, tikai izoltas un nemaingas (kdas ts realitt nav).

Tlk tiek mints dadbu un kustbu kaut k piestit klt ai (trajai, tas ir, absoltajai!) viendbai un nekustbai (kura bija vajadzga lietas skotnjai izpratnei, defincijai).

Bet tas bez loiskm pretrunm neiznk.

12.20

Hrakltam tas pamatos iznk.

Jo viam kustba un miera stvoklis, process un lieta nav palikui separti viens no otra.

12.21

Bet tas, starp citu, nozm, ka liets ir pretrunas, tri objektvas un relas. Lietu

pamat eso dadba velk uz dadm pusm un pati lieta funkcion, pastv k o pretstatu zinma mijiedarbbas un kopdarbbas, vienotbas forma.

Divi cilvki z bai: viens gr, otrs velk, un tomr vii dara vienu un to pau.

12.22

Preczk par o antks flozofijas procesu skat. Jevgeijs Solopovs Matrija un

kustba - Евгений Фролович Солопов Материя и движение, 1972. Protams,

tur nav piemints TRIZ.

12.23

Bet...

Cik saprotu, ar Hraklts tomr apstjas - pie ciklu jeb atkrtoans idejas.

Viam pasaule periodiski sadeg un pc tam rodas par jaunu.

Linerais (nevis cikliskais) laiks un progress nav raksturgi antkajai pasaules ainai pirms kristietbas.

Un diez vai vi dom, ka ar pats via uguns, viss kop, var mainties, var kt par citdu uguni.

12.24

Ar Hgelis apstjas - izskaidrojis, k ita, visu pasauli, vi noraida iespju, ka

ar visa via konstrukcija var tikt mainta un ka pasauli var prskaidrot par jaunu.

(Prts, sasniedzis tik daudz, negrib mesties jaun nezinmaj, neprt.)

12.25

Cik saprotu, du iespju pieauj Markss (materilists).

12.26

Tau viam laimjas uzssties uz viena, oti krasa un iespaidga (lai gan pc btbas ne vienmr dzia) prmaiu veida uz socili politisks revolcijas

(radiku aprinds populra risinjuma) un netikt vairs nost.

Ar Markss apstjas, pie tam ne visai lab viet.

12.27

Starp citu, ar postmodernisms apstjas.

Anything goes, viss ir atauts, - tau ir atauts tik nenoteikti visprg veid, ka ar to (ar sava veida jauno absoltu vai arh) btb nav ko dart - tpat k ar

Parmenda esambu.

Pie tam, lai atautu visu, vii noliedz liels idejas - piemram, progresu - un noliedz ts tik neveikli, ka ts iznk aizliegtas. Pai atem sev domanas resursus!

Absolutiztais plurlisms, tas ir, bardaks trauc nopietni strdt, atliek (ar daiem izmumiem) laist mui un piedrat zintni ar politiku.

12.28

Jau senatn neveiksmgais Hraklta sekotjs Kratils ldzg krt absolutizja pau relatvismu un pau kustbu.

Ja Hraklts teica, ka nevar divreiz ieiet tai pa up (jo dei plst arvien jauni) - tad Kratilam nevarja ieiet pat vienu reizi. Tas ir, par lietm vispr neko noteiktu nevarot pateikt, augstkais, rdt ar pirkstu...

Iznca tas pats, kas ar Parmenda absolto esambu.

Kratilam pietrka mra. (Kds Hrakltam vai, jau pilngi apzinti, Hgelim bija.) Un ar postmodernistiem pietrka mra.

12.29

Hraklta pieeja atzina gan miera stvokli, gan kustbu tikai savos mros un otro liekot pamat. Kratils atkal minja nostdt pasauli uz vienas kjas...

Nekas tur nevarja iznkt. Jebkur jdziens btb ir attiecba, attiecba starp dadajiem.

(Un ldz ar to zinma pretruna.)

12.30

ausmas, vai tiem neviens absolts neder ldz galam, vai tiem filozofij (un ar citur) vienmr vajadzs domt?

Vajadzs.

12.31

Protams, tai skait vajag ar domt, kas bs vl pc dialektikas, k var iet vl tlk par dialektisko pasaules un izzias modeli.

Pagaidm iet, ka provizorisk atbilde var bt vairkos variantos. Varbt

vairks dimensijs.

Bet tas lai pagaidm paliek.

13.1

iet, ldzgi domanas piedzvojumi gads ne vien visprgaj filozofij, bet ar atsevios novados.

Tai skait sk ar tro esambu (tai vai citai lietai) un nereti tur iestrgst.

Sank lietas, kuras gan ir, tau dara to tik monotoni, ka ne uz ko vairk nav spjgas. Gu un nekustas.

13.2

T varbt bs izncis ar ar everetisko superpasauli.

Pirmaj domanas takt msu pasaul dots atsevis iespjas realizcijas proces noiras dads pasauls. Tas ir dabiski: ja ts vispr neko tdu nedara, tad Evereta risinjuma nav.

Bet otr takts pagaidm nesank. Pasaules t ar paliek tikai un viengi izoltas, un atliek brnties, k par tm vispr var zint.

13.3

Zintnisk lmen (pareizk, zintnisks hipotzes lmen, jo pats everetisms vl nav sti pierdts, - bet lai nu paliek) nek cita nav, un domana baids un pretojas ko citu izvirzt.

Pirm takts tau ir pamatota (ar visu matemtiku, lai), bet otr vl n un tai nksies o droo pirmo takti kaut kd zi apstrdt.

13.4

Nedroba jo vairk iznk tpc, ka stu faktu par everetiskumu pagaidm nav (pat, ka tds vispr pastv, tas vl ir tikai piemums) - ttad nav ar stas autorittes, kas liktu korit domanas paradumus ai jom.

13.5

T zintn ir: pastvgi jrada kaut kas 1) jauns un 2) pamatots, un starp iem

abiem punktiem ir pretruna.

Un ar o pretrunu lg nemk apieties.

(Vismaz ja skats uz zintni un ts pamatojumiem statiski - jeb lokli, tikai uz doto takti, nevsturiski, prk absoltiski.)

13.6

Zintniskaj fantastik princip ir ldzgi. Un tomr brvk, jo te nav tik stingri pamatojuma standarti, un fantastikas zintniskums var bt visai stiepts jdziens.

13.7

Bet man neliekas visai ticami, ka Evereta superpasaule btu neinteresanta k tuksnesis, vienmua k entropija un pasva k absolt nulle.

Tdas lietas acmredzami nk no izzias (no ts agrns stadijas patnbm) un nevis no paas dabas.

13.8

Viens no pamieniem, k iziet no veco priekstatu gsta, pieaut priekmet

dadbu... un, tlk, prmaiu iespju.

Tlk un preczk skat. Jlija Murakovska darbus.

13.9

Bet viena no fantastikas funkcijm (lai gan, protams, fantastikai jbt dadai) ir iet uz maksimumu.

66. PC EVERETA? - 3.

ANOMLIJAS

1.1.

Pasplsimies vl...

No t, ko es te nosaucu par papildu efektiem. Teiksim, anomlijas.

1.2

Piemram.

ah (preczk, aha kompozcijas anr, uzdevumu saceran) ir nelegls pozcijas jdziens.

T ir princip normla pozcija, var splt tlk un izmantot uzdevumiem un etdm (ko nereti ar dara). Tikai viena vaina - o pozciju nekdi nav iespjams dabt aha partij no skuma stvoka, spljot pc noteikumiem.

da pozcija var eksistt, bet nevar rasties.

1.3

(Varbt kas ldzgs ir noticis ar nemirstguma pabu bioloisks evolcijas proces uz Zemes: iespjams, ka t var eksistt, bet nav, vismaz daudziem, sasniedzama dabisk ce? Bet varbt tomr var tikt ieviesta mkslgi.)

1.4

Droi vien, ar ceojot Evereta superpasaul, ms varsim sastapt neleglas lietas.

Teiksim, kdas clonisks anomlijas.

Nu kaut vai objektus un efektus, kuri

- aj dotaj pasaul...

- vai pat nevien atsevii emt pasaul...

- vai nevien galg pasauu skait...

- bet varbt pat vis Evereta superpasaul! -

nemaz nevarja rasties - bet tomr pastv.

2.1

Cik es sapratu, clonisk anomlija fizik var nozmt, ka darbojas cita telplaika struktra, preczk, cita topoloija (kur dot pardba vairs nav nekda anomlija).

Esot tda R. Geroch teorma, kura ko tamldzgu apgalvo.

2.2

Viens uzskatms piemrs topoloijas maiai ir Olgas Gromiko (Baltkrievija) Belorijas hroniks (Ольга Громыко. Хроники Белории: Профессия ведьма u.c.).

Ja papra lapu ciei saurca, tad rodas jauni kontakti un jauni, ski cei uz papra. Un ldzgi var bt ar ar pau telpu (par laiku ai grmat, iet, gan vl nekas nebija)...

2.3

Ja mains topoloija, mains pati telpas organizcija, tuvbas/kontakta/izoltbas

attiecbas telp (un/vai telpas dimensiju skaits).

Elektrons, kur atrads blakus, jaunaj topoloij var izrdties cit galaktik... un otrdi.

2.4

Tiek runts par papildinmbas (komplementarittes) attiecbm starp topoloiju un (nevis vienkri fiziku vai clonbu, bet pat) loiku. Mainoties vienai, mains ar otra... Skat., piemram, zintnes filozofa Igora Akurina (Игорь Алексеевич Акчурин) darbus.

2.5

(Bet kaut kas tds laikam ir ne vien fizik, bet ar doman, kur telpas lomu varbt spl tzaurs, zinanu baga un ts organizcija.

Loika tau veic savus sous ne vispr, bet noteikt un vairk vai mazk organizt satur, materil, sistm, telp...

Tpc ar visas s runas par noslpumaino neloisko intuciju... nu, teiksim, ne tikai tpc, bet taisni tas ai tm vartu bt racionlais kodoli.)

3.1

Ttad (piemr ar saurcanu), ja jums ir piekuve dot veida urcei (vai sekvencei, veselai dtei no tdm transformcijm?), tad jsu ceoana (un visa jums pieejam telpas organizcija) var bt stipri, stipri savdka nek parast.

Un, attiecgi, ar citas fizisks darbbas.

3.2

(Bet ja dadas, atirgas urces - un sekvences, un citas sistmas - ai telp attiecas uz visiem taj notiekoajiem procesiem, ja dada veida urcans un prurcans ir eit ikdienis masveida process, visprga fizikla paba, ieiet paos ts uzbves pamatos, - tad...)

3.3

Vai var iedomties, kaut tri formli, manu, kura strd ar topoloijm? Teiksim, maina topoloiju savam darba priekmetam vai pati sev?

3.4

Kda vartu bt urcg tehnika?

4.1

Un datorik jau ms ar zinm sceus jeb sasnes, zinm hipersaites... To zina katrs lmers, k es, - bet lietpratji droi vien zina vl daudz ko vairk.

Vispr - datorik mdz bt daranas ar topoloiju. Dertu precizt un sistematizt kdas.

4.2

(Piezme. Un varbt ieskumam derja uzrakstt kdu ststu, kur ceojam telp un laik caur hipersaitm - un t tri lietii ar sakm?

Un vispr - fizikl pasaule tiek - tri terminoloiski un ar virkni efektu - daudzjd zi pieldzinta internetam un datorpasaulei...

...tau ne ldz galam, ms nedzvojam dator, ms tikai lietojam fiziskaj laiktelp jaunievedumus no datorikas...

...un varbt varam pat regult, kdus tiei.

Un pat kdu fizikas datorizcijas tipu, droi vien to ir daudz...

Pie tam vl tas viss var kaut k mainties, attstties vsturiski...

...Vrdu sakot, gribtos produktvu miksli.

Pat daudzus un dadus mikus.

Pastv acmredzot daudzi veidi fantastik un varbt ne tikai k vismaz daji datorizt, informatizt fiziku.)

4.3

(N, tiem, varam skt: reiz ms mm un ieviesm pasaul informatizciju

pc tobrd visai perspektv Delvernieka principa, un tad ---

Un, starp citu, iepriek tas tika drusku izmints makrofiziskaj, preczk, pat eogrfiskaj telp kd neliel reion ---

Kosmiskaj telp mums tagad ar ir sav zi apgtie jeb delverniek-informatiz-

tie sektori ar, tai skait, hipersaitm, - un ir vl neapgtie... ---

Bet varbt cita tipa skums: k astronauti uzskrien virs informatiztam sektoram - kur, piemram, hipersaites stipri izmaina prvietoanos telp, - un mina saprast, kas noticis, bet pc tam ar paptt tuvk.)

5.1

...Ttad: ceojam Evereta telplaik un sastopam, piemram, clonisks anomlijas - un ts mums reizm liecina par jaunu telplaika tipu, organizciju.

(Un jauniem fizikas vai pat loikas tipiem?)

Ldz ar to ar par jaunm patnbm un perspektvm ceoanai un citm msu darbbm vai paas dabas procesiem.

5.2.

Vai sastopam vl citas nelegls lietas (k, teiksim, nelegla evolcija, kura aizemas no nkotnes?), kuras liecina, kas zin, par ko vl interesantku.

5.3

Varbt pastv veselas topoloisko un citu transformciju hierarhijas (un

heterarhijas), hierarhijas no dadiem telplaika tipiem - k ar citas jaukas un radiklas lietas, kuras slpjas aiz pierasts Evereta superpasaules!

5.4

Ar tdas, kuras var stipri maint paas pasaules un ceoanas/operanas iespjas.

6.1

iet, everetisti tdm iespjm pievr par maz uzmanbas. Everetisma defincij (jeb skotnj problmas nostdn) jau nek tda nav.

6.2

Bet varbt everetisk laika ceotjam preja uz ko jaunu sksies, teiksim, ar kdu anomlijm, paradoksiem un visdiem niiem pilnu vsturi. Kur atirbas nosaka ne vien tri socilie faktori, bet ar kdas jaunas, neiespjamas closakarbu,

pat tri fiziklo, formas (un vl kas td gar)?

6.3

Savu reizi var bt interesanti pasekot, k ceotjs tiek ldz tdam secinjumam

pai ja vi nav pieradis domt par tdm lietm.

Bet vl jo vairk ja vi, bdams, vstures maintjs, mina maint anomli organiztu vsturi un pastvgi uzraujas uz pavisam negaidtm reakcijm.

6.4

K vartu mijiedarboties savstarpji anomlas sistmas (pasaules, reioni, tmas jeb jomas)? Kur no katras A viedoka cita, B, ir pilna ar anomlijm?

Bet varbt pat vieni un tie pai objekti var veidot dadas un pie tam savstarpji anomlas sistmas? Un k tas izpaustos? (Variantus!)

7.1

Vispr k var tlk izvrst un attstt anomliju ideju hronofantastik?

7.2

K vartu telpas, laika vai vl kdas fizikls anomlijas lietot (fantastiskajs) mans, tehnik?

7.3

Kdas dzvas btnes vartu dzvot vid ar anomliem telpas efektiem, laika efektiem, vl citdiem fizikliem efektiem?

Vai tdas anomlijas var ko jaunu dot civilizciju vstur?

7.4

Un vispr, kdas btnes vartu dzvot (nevis vienkri vien pasaul, bet) daudzpasauu vid? Vai vid ar kdiem komponentiem no dadm pasaulm?

Un paas dzvs btnes, kurs ir komponenti no dadm pasaulm?

Vai var bt kda starppasauu vai daudzpasauu ekoloija?

7.5

Ja mijiedarbojas daudzas un dadas pasaules, tad vai un kdi kolektvie efekti var bt?

7.6

Vai var bt otrs krtas pasaules? Tas ir, nevis vienkri kolektvie efekti, bet veselas pasaules?

Tdas, kuras neveido pati everetisk sazaroans, bet kuras (kaut kd veid, pateicoties kaut kdiem efektiem) organizjas k superstruktras vai atvasints struktras uz jau esoo Evereta pasauu bzes?

7.6

Kda btu pasaules aina, kur ir gan everetisms, paralls pasaules, gan anomlijas (un aiz tm stvos atirbas topoloij - vai vl kas cits interesants), kuras tur spl ne mazk svargu lomu k pats everetisms?

7.7

Kdas vl vartu bt topoloisks (un vispr matemtisks) attiecbas starp dadajm pasaulm, neskaitot pau tro everetismu (klasisko sazaroanos)?

8.1

Atkpe. Metaopercija: bldba.

Domjot par anomlijm, es vl atcerjos, k brnb ms vakara krsl st spljm riurau ar papildnoteikumu, ka atauts bldties, ja tai moment nepieer. Teiksim, nemanmi pabdt kdu savu kauliu uz prieku vai pat ielikt uzreiz fini.

8.2

Starp citu, fizik var Heizenberga nenoteiktbu sakarbas pieautajs robes (bet te nu ir l, ka Planka konstante ir tik mazia!) prkpt enerijas nezdambas likumu. Uz su laiku, virtuls daias.

Bet humanitrajs sfrs dada veida ulicbas, manuprt, ir parasta lieta.

Un kas par jaunradi, ja it nemaz neblds, neiziet rpus noteikumiem...

8.3

Varbt ms taisni t ar varam domt, par bldgiem ceojumiem laik. Prkpjot te vienu, te otru... Legalizt bldbu, atkpi no likumiem k tdu, - un tlk varbt jau ies no rokas, ar laiku varsim pat sistematizt...

Varbt ir vrts atstt pat vrdu: bldba (nevis atkpe) k varens ldzeklis ceoanai laik (un citm hronoopercijm).

8.4

Teiksim, iedomsimies mii, kur sintez bldgas uzbves molekulas ar bldgm, nekdai mijai neiespjamm (godgi) pabm (ja msu fantzijai tdas ir vajadzgas)...

Bldbas faktors k pastvgi kltesos dab.

Nekautrsimies, lietosim fantastik ulicbas jdzienu, t teikt, oficili!

8.5

Ja pagaidm neders tri zintniskaj fantastik - vl jau ir humoristisk.

Un kombint.

...Tda, lk, anomlistisk pieeja...

9.1

Starp citu, kas tad dab ir primrais - likumi vai atkpes?

Pats likums jau drzk ir tds k tuvints kopsavilkums no daudzu konkrtu lietu

mijiedarbbm. Bet likums t traj, abstraktaj veid - msu modelanas darba produkts.

Pasaule tomr sastv no lietm un to sistmm, nevis no likumiem vai, teiksim, konstantm...

9.2

Bet par metaoperciju es bldbu nosaucu tpc, ka t drzk ir opercija ar citu operciju. Vispirms (doman) ir cita, pareiz procedra, likums, norma pc tam atkpes no ts. Ieskaitot nekaungas bldbas (vai pat ko vl labku)!

Bet tagad par ko pavisam citu.

9.3

Vl variants. Bldbm, kuras prkpj fizikas likumus, ir visai ierobeots eksistences laiks. Tikai... Atirb no mums zinms kvantu mehnikas, nevis vienmr oti sais oti mazs Planka konstantes noteiktais, - bet gan visai dads un saistts ar visai dadiem nosacjumiem.

Tad nu ir jcenas ert momentu pareizk sakot, dada ilguma momentus pc apstkiem, - lai labi izmantotu bldbas rezulttus.

9.4

Piemram, vienkri iedomsimies, ka Heizenberga nenotektbu sakarba darbojas dads viets vai gadjumos atirgi - un pat maingi. Jo Planka konstante nav visur un vienmr vienda.

Varbt vietm/briem pat virtuls zilonis var rasties un pastvt ne vien mikroskopisku laika sprdi, bet reizm pat nodzvot savu ziloa mu?

9.5

Es, protams, nepastvu uz to, ka mani prspriedumi eit btu fizikli korekti. Tau skde fantastikai var bt mazka nek iet pirmaj brd. Ideja vienkri pries cit fantastiskuma lmen un cit fantastikas veid.

Atkpes beigas.

10.

Anomlijas un saisttie jautjumi bija man eit tikai piemrs, k var mint attstt everetisks pasaules ainu netie veid nevis attstot pau everetiskoanos, bet caur citiem efektiem. Kuri galu gal tomr var o ainu ietekmt un maint visai btiski.

67. PC EVERETA? 4.

MODIFICTS EVERETISKUMS?

(Uzmetums)

1.1

Evereta sistm

- katrs notikums (un, attiecgi, katrs objekts)

- sadals (sazarojas)

- vism savm iespjm atbilstoos variantos,

- kuri ir noirti

- dads atsevis pasauls, katrs sav.

1.2

Tau visus os nosacjumus var modifict!

Vismaz formli. Par zintniskumu, tas jau ir nkoais jautjums.

1.3

(Bez tam opercijs ar everetismu princip var maint ar subjektu, saistb ar kuru ts apskata. Piemram, pats laika ceotjs ir vienkrs indivds no vienas atsevias laika lnijas, vai ar kas saretks?

Kaut kas tds, iet, ir Amnuelam, bet vl neesmu lasjis.)

2.1

Piemram: savietojamba.

Tas ir, kuras iespjas dotaj pasaul/dotaj objekt ir alternatvas (un ttad everetiskaj proces prasa noiranu - dads pasauls vai vl k citdi) - bet kuras ir savietojamas?

2.2

Lk, piemram, klasiskaj mehnik objekts nevar atrasties reiz dads viets, bet kvantu mehnik - var (sav zi).

Ldz ar to kvantu mehnik pastv, piemram, tuneefekts, kad daia var tikt aiz sienas vai citas barjeras, - bet klasiskaj n, un daia netiek.

Kas ms gaida nkotnes fizik?

2.3

Varbt zinms pasauls vai vl kdos zinmos apstkos ir savietojamas - un var notikt reiz - pat mana ieana pa labi un ieana pa kreisi?

Td gadjum tm nebs nepiecieambas noirties atsevis pasauls, ts var reiz pastvt tepat.

2.4

Varbt tdas lietas ir atkargas, teiksim, no informcijas ietilpbas (ir tds matemtisks jdziens), kda ir telpai dotaj pasaul?

Vai vismaz tai telpai, kda raksturo tos vai citus apskatmos fiziklos (vai vl citdus?) procesus?

Starp citu, kvantu mehnikai ir darana ar lielkm informcijas ietilpbm nek klasiskajai.

2.5

Bet, teiksim, kultras vstur var bt savietojams, iet, gandrz vai viss kas. Kultras procesus gan nemdz aprakstt ar kdu matemtisko telpu. Bet, ja to izdartu, tad dai telpai acmredzot btu milzgi augsta informcijas ietilpba. Pie tam t pieaugtu vsturiski.

2.6

Domju, ir pilngi iespjams, ka ar fiziklajai telpai dads pasauls var bt oti

dada informcijas ietilpba.

2.7

Un ka t var bt atirga pat vien un taj pa pasaul.

Un ar mainga.

2.8

Ldz ar to pati dadu notikumu, dadu iespju savietojamba var nebt visur (un vienmr) vienda. Vienas un ts paas lietas vartu bt vienos apstkos alternatvas, bet citos savietojamas...

2.9

Un ttad ar everetiskie sazaroans procesi var atirties dados apstkos.

Un klasisko everetismu var paplaint.

2.10

Piemram, ja nu ir darana ar atirgm konstantm (tai skait Planka konstanti), kdas vartu bt dads pasauls (vai, kas zin, ar vien un varbt var mainties)?

3.1

(Bet ja nu tas pat ir atkarb no atskaites sistmas?

Bet ja nu pati atraans vien pasaul vai dads var bt atkarga no atskaites sistmas? Vismaz fantastik tas ir pieaujams.

Tlk, vai varam iedomties - vismaz fantastik - vienu un to pau notikumu sazaroanos reiz dados veidos? Multimodlais sazarojums?

Kad realizjas - varbt pat neprtraukti - nevis viens everetiskais sazarojums, bet reiz vairki/daudzi/bezgalgi daudzi veidi? Atirgi kaut vai no mint savietojambas/alternatvuma viedoka?)

3.2

(Teiksim, vieniem un tiem paiem notikumiem to turpinjumi realizjas telps ar dadu informcijas ietilpbu. Vai vispr dadiem turpmks fizikas likumiem.

To neprasa everetiskais process k tds tau droi vien ar neaizliedz! Kas zin, kdus prsteigumus vl mums sagds Visums, bet jo vairk Multiverss!)

3.3

Jeb vai ir tda dzelaina prliecba, ka visi procesi kvantu lmen ir ai (informcijas ietilpbas) zi pilngi vienveidgi un citdi nevar bt?

3.4

Un varbt ko jaunu te var dot vakuumu un virtulo procesu joma ar ts

slaicgajm bldbm? Vai o jomu klasiskais everetisms vispr ir skris?

...Bet te nu man asi pietrkst zinanu fizik.

4.1

Katr zi formli (ja ar ne no konkrts msdienu fizikas viedoka) dadas savietojambas un visdi modificta everetiskuma iespjas pastv.

Un vismaz fantastikai noders.

4.2

Acmredzot post-everetiskie modei vartu rasties,

(1) gan dadi modificjot pau everetiskumu, pau sazaroanos (te pieders ar mums jau zinm retrosazaroans),

(2) gan kdu citu fiziklu (reli ticamu vai pagaidm hipottisku) apsvrumu d, tas ir, savienojot everetismu ar kdm citm lietm no fizikas

(piemram, saistb ar konstantm vai ar procesiem, kuros mains Visuma telpas topoloija, kaut vai ar topoloiskm anomlijm, kdas varbt sastapsim ceojumos),

(3) gan varbt pat ne vienmr tri fiziklu

(kdi interesanti un pasaules izpratnei btiski efekti var pardties, apskatot augstka lmea sistmas, pat tad, ja mikrofizikas lmen nav paas novirzes no klasisk everetisma),

(4) gan, tlk, apskatot kdus organizcijas vai paorganizcijas procesus dados sistmiskuma lmeos (piemram, pam pasaulm vai varbt ar to grupm, to dam vai atseviiem objektiem no tm). du darbu, iet, ieska errs Kleins (Laikam nav smaras),

(5) un t tlk.

4.3

Varu mint ar manis paa izvirztos fantastiskos piemrus:

* hronooperciju universums jeb paplaintais everetisms,

- kur jaunas pasaules iegst, pateicoties laika ceojumiem un citm hronoopercijm,

- saprtgu btu/civilizciju veiktm vai tri dabiskm,

- bet nevis tikai daloties (sazarojoties) dotajai msu pasaulei vienkrs laika plsmas gait;

* operatoru skaitotju everetisms

(piemr par sazaroto laiku uz vienas laika lnijas),

- kur daji maintas paas attiecbas starp atseviajm pasaulm,

- un eit tas atkal ir, pateicoties laika ceojumiem vai citm hronoopercijm.

4.4

Droi vien principu, pc kura iegts hronooperciju universums, var (vismaz formli) visprint uz visvisdm opercijm.

Tpat acmredzot var apskatt visai dadas saprtgo civilizciju darbbu sistmas ar pasaulm.

Ne vien ts, kuras noved pie sazarojuma uz vienas laika lnijas k operatoru skaitotju everetisma paveida (acmredzot viena no daudziem iespjamajiem

paveidiem). Bet vl visdas.

Ko Js gribtu dart ar pasaulm tais vai citos nolkos?

4.5

Varbt te var attstt ar kategoriju pieeju.

Interesanti, vai jau pastvoaj iespjamo pasauu loik (matemtisks loikas nozare) kategorijas tiek lietotas?

4.6

Bez tam Evereta superpasauli parasti apskata k skotnji dots msu pasaules iespju izvrsumu, tiei msu jau zinm pasaule iznk tda k bze

everetiskajiem modeiem.

Tau nav obligti ar to aprobeoties, droi vien var bt (tai skait msu

everetiskaj pagtn) pat bezgala daudzas un dadas citas pasaules.

5.1

Vai vartu bt ar citdas noirans?

5.2

Ne vienmr atsevis pasauls, bet ar kds zemka ranga sistms vai pat

atsevios objektos tai pa pasaul.

(Vai otrdi, nepietiek, ka t ir cita pasaule, tai ir jpieder pie citas pasauu grupas - ar pietiekami atirgm pabm.)

5.3

Vai noirans viena un t paa objekta dados remos. Tas ir, dotajam

objektam dotaj pasaul ir daudzas dadas everetisks iespjas, kuras var

kaut k ar prslgties?

5.4

Vispr - ierobeots everetiskums (vai vl k citdi modificts), ar dads objektiem vien un taj pa pasaul.

5.5.

Teiksim...

Telpas punkti vai mikroobjekti, vai pat makroobjekti (visi vai to daa, vai tikai atsevii eksemplri) satur sev savu everetisko iespju spektru.

Vismaz daju.

Teiksim, es gan nesadalos kd tur milzg vdekl, spektr - bet iet reiz pa labi un pa kreisi, to gan es varu - un aj pa pasaul. Gadjies t, ka man fizika to atauj (plak vai aurk spektr).

5.6.

Te gan jpiezm, ka fizikl pasaule nesastv no iespjm, bet gan no fizikla-jiem objektiem, piemram, daim.

Un ttad ideja, vismaz pagaidm, pieder pie formlajm, spekulatvajm. Nav zinms, kd sti veid t vartu stenoties relaj fizik.

5.7.

Tas gan vl nav nvgi. Lidojo paklja laikos ar nebija zinms, kd veid var lidot stenb. Bet izrdjs, ka tomr var.

Bet, ja mums ir kds tri literrs mris, tad var ar nedomt pai rpgi par

fiziklo pamatojumu.

(Lai gan, manuprt, ar aj gadjum tas btu pluss, ja izdotos.)

5.8

Vai ar - turpinm pieiet formli - pie noirans kaut kdu iemeslu pc

saglabjas dajs (tds vai citds) sakargums?

Un tad ms varbt iegstam objektu, kur atrodas reiz vairks everetiskajs pasauls (tas ir, kd to kop vai kategorij)?

Vai ne glui pasauls, bet kdos everetiskajos reionos?

Varbt to ar laiku vars kda msu tehnika?

Tai skait, paa veida laika manas?

5.9

Vl.

Ja es radtu un atkal asimiltu dubultniekus tikpat viegli, k es elpoju, tad ieana reiz pa labi un pa kreisi man nebtu problma, pat ja ts paliktu fiziski dadas trajektorijas.

Un, teiksim, viu kustbai t tiem ir mazka problma nek daim.

5.10

Vai var modificties ar nosacjums katrs notikums sadals...?

Kpc gan n?

Piemram, ms tau redzam, ka tepat, mums patlaban zinmaj fizik, everetiskums nekd veid redzami neizpauas. Dzvojam k vienlnijas laik.

Ttad var bt apstki, kur everetiskuma (pietiekami lab tuvinjum!) nav.

5.11

Un tad jau, tlk, var bt visdas kombincijas no ir un nav.

5.12

- Pietiekami lab tuvinjum? Bet k tad bs stenb?

- Skatoties, kd tuvinjum! Cik dzii to stenbu em.

Un gan jau kdos nkamajos piegjienos bs vl kas aizeveretisks...

5.13

Vl kds variants. Pa sazaroans proces tiek sasniegta kda no kritiskajm robem un notiek (spji, ar lcienu), piemram, kda fu preja, kura

prorganiz esos iespjas

Bet varbt tiek izraista kda fu preja pa Evereta superpasaules organizcij un mains paas attiecbas starp atseviajm pasaulm...

5.14

Ttad.

Evereta princips var (vismaz formli skatoties) dads laiktelpas viets izpildties dadi.

(Dads pasauls, bet varbt ar vien un tai pa, bet varbt pat atseviiem

objektiem. Varbt maingi. Varbt vairk vai mazk vadmi.)

Un dadiem objektiem vai procesiem vartu bt ar dadas, atirgas everetisks pabas, dadi to spektri.

5.15

Varbt fantzij pamanipulsim ar ar tdu efektu, k pati noirans? Pilnga

noirans, noirans ar kdiem nosacjumiem, mainga utt.? Iedomsimies visdadkos variantus attiecbm starp iespjm/objektiem, kuri klaiskaj Evereta model bija tikai un viengi alternatvi un noirti?

5.16

Protams, visi ie mani prspriedumi ir milzgi aptuveni un tlk neizdomti. Viena

daa varbt neattaisnosies. Bet patlaban svargkais ir vispr izkustties no vietas,

izvirzt kaut jel ko jaunu, pavrt priekkaru plakai iespju telpai.

6 .1

Atirb no klasisk Evereta modea, kur (vismaz hipottiski) izriet no tekos (msdienu) fizikas, vism dm modifikcijm ir pagaidm spekulatvs un tri formls raksturs... teiksim skaidri - fantastisks.

Nav zinms, vai un k ts var stenoties relaj fizik.

(Par klasisko Evereta modeli tas gan ar ldz galam nav zinms jo nav skaidrs, k to prbaudt eksperimentli.)

Tas nekas k nav patlaban, tas vl var bt.

6.2

Vispr jau preja no kaut k viena vienmrga, viss viets un visos gadjumos pilngi vienda (eit tas btu, everetisma) - uz dadu un daudzveidgu, nevienmrgi sadaltu, saretu, maingu utt. t ir zintnes modeu attstbai raksturga, tipiska lieta, kas ir sastopama oti dads joms.

(Skat. zintnisko priekstatu attstbas teoriju - un emprisko materilu, uz kura t balsts, Jlija Murakovska grmats tas mdz bt dots piemros.)

Lai neteiktu skaidri, visprja likumsakarba.

6.3

Pie tam iepriekj ptniecbas/uzskatu attstbas stadij (eit tas btu - abstrakt, vienveidg everetisma stadij) tda ideja var ist ecerga un neiespjama.

6.4

Droi vien nereti ar tpc, ka t ir pretrun paas dots lietas defincijai.

Teiksim, everetisms it k btu defints t, ka viss, viss sazarojas un noiras pa neatkargm pasaulm.

Un, ja ms, piemra pc, sksim apgalvot, ka reizm var ar nesazaroties vai ka var noirties k savdk, tad tas rdsies pretrun ar pau lietas btbu.

6.5

Un ttad specilists (eit - everetists), oti iespjams, tdu ideju atmets uzreiz, pat neiedziinoties.

Jo vairk tad, ja nav degou problmu, kas vartu pieprast tamldzgu jaunu risinjumu.

(Labi, ka vismaz everetisti nav saorganizti liels iestds ar lieliem naudas ldzekiem utt., un ldz ar to atkrt daa no socilajm bremzm.)

6.6

J, defints gan - tikai agrnaj izzias stadij...

Vai gribam taj mgi palikt?

Un vai varam domt vien tad, ja mums pie (...) pieliek degou problmu?

6.7

Tai skait, pats princips, ka notiek noirans pilngi neatkargos variantos un nek savdk (kur gan visai labi paldz atrisint laika ceojumu clonisko jeb vectva paradoksu), var tlkaj attstb izrdties vienkrojums - kur praks realizjas ne tuvu ne vienmr tr veid.

6.8

Starp citu, no agrn atomisma viedoka msdienu mijas un fizikas atomi ir nelegli.

6.9

Atomistikas aizscju Leikipa un Dmokrita atomi ir pilngi nedalmi, jau pats vrds atomos nozm nedalmais. Tas bija nepiecieams dau toreizjo filozofisko problmu risinanai.

(mijas un fizikas k patstvgu zintu vl nebija, tikai filozofija.)

Lai gan, jatzst, ldz galam t ar neatrisinja...

6.10

Vlk atomisms k pieeja zintn palika - un attstjs.

Bet agrnie absoltie atomi (atomi vispr) neizdzvoja.

6.11

Toties mums ir atomu struktra, kas izskaidro vielu misks pabas, atomenerija, kvantu mehnika, kolaideri...

(Un pat vrga laika mana, kas var nostt daas mikrodaias mikroskopisk

distanc nkotn.)

6.12

Un mums ir TRIZ terminoloij minimls sistmas jeb relatvie atomi visdadkajs nozars.

(Piemram, daai no bioloijas zintnm ds atoms bs na.)

Vai ir miniml sistma, tas pat rda dots zintnes brieduma lmeni,

zintniskuma lmeni. (Skat. Jlija Murakovska darbus.)

6.13

Domju, ka nav obligti snaust un gaidt, kamr ptjumi klasiskaj everetism (pai vl vismaz pa daai spekulatvi) sav dabiskaj gait (minimlaj, soli pa solim) beidzot tomr izmocs un vislgi atmets mums kdu no iem variantiem.

(T vai citdi, bet everetismam tas bs jdara. Traj, bezkontaktu model sazaroans paliek princip nenovrojama kas fizik diez vai vispr ir pieaujams.)

6.14

Var apsteigt!

Un reizm t var pat paldzt ptniecbai, pasakot priek kdu ideju, kura vl ilgi neienktu prt parastaj ptjumu gait un tikai vlk izrdtos, ka t ir bijusi tri likumsakarga.

7.1

Fantastam nevajag vienmr gaidt lastbas dvanas no zintnes*. Vi ts var radt, vi var attstt idejas pats**.

* Izcilajam selekcionram Ivanam Miurinam, krievu Brbankam, ir taisnba

vi gan runja par zintni un lastbas dvanm no dabas.

** Pie tam parasti ir labk, ja fantasts zintnes idejas tomr zina. Tiktl, cik ts var paldzt viam radt savas, bt par sprniem un nevis par krtiu.

7.2

Protams, ar zinmu risku, tas jaunai idejai ir normli.

Fantastikas vstur t ne reizi vien ir noticis.

(Vartu pat teikt, ka t notiek pastvgi, - ja uz vienu darbu, kur attsta idejas, nebtu daudz citu darbu, kuri atkrtojas.)

7.3

Pie tam literrais risks eit ir mazks nek zintniskais, jaunas attloanas iespjas, piemram, jauni sieti, bs, diezgan droi.

7.4

Par komercilo risku gan sti nezinu, ar to var iznkt dadi.

Te biek pats drokais bs atkrtoans. Un mga gaidana uz bolu vai uz noslpumaino raibo muu, kas visu izdars tav viet, uzemoties ar visu risku.

T ir viena no atirbm starp radou darbu un ne visai.

7.5

Preczk, TRIZ jdzienos, darbu zemajos inovciju lmeos, kuram daudzas iezmes sakrt ar neradoo. Bet varbt o iezmju pat paliek arvien vairk.

7.6

Iespjams, ka taisni is pusradoais darbs pat ir prmis progresa bremzanas stafeti no tri nerado darba (tas ir, no tam atbilstos attieksmes pret pasauli, pret dzvi).

7.7

Ar to gan neesmu domjis, ka darbus, kuros idejas atkrtojas, vispr nedrksttu rakstt. Tajos var bt daudz kas cits labs.

Bet visu ar mru! Atkrtoans fantastik ir jau par daudz bezmrga.

7.8

Un slikti, ja t notiek nevis o citu labumu d, bet gan tpc, ka autoriem nekas vairk nav bijis pieejams.

Citiem vrdiem, saturisks un instrumentls gara nabadzbas d.

7.9

Vispr jau zintniskajam fantastam (un plak zintnisks fantastikas lietotjam) vislabk ir strdt nevis vienkri ar zintni, bet ar ar zintnes attstbu.

Tagad, pateicoties metodoloijai, ir iespja taj orientties daudz labk.

Un dot vairk interesantu ideju, ar tdu, kuras vlk zintn un dzv piepildsies.

7.10

Viss teiktais, protams, nenozm, ka tiei manas idejas ir labas.

To vartu rdt tlk ideju izstrde, attstba un lietoanas minjumi (vismaz fantastik).

Man pagaidm viss ir izstrdts vji - bet daudz kas oti vji vai nemaz.

Tau - t vai citdi, kustties vajag!

8.1

Vlreiz: pati everetisko variantu savietojamba (un otrdi, nepiecieamba pc alternatviem atzariem) acmredzot var bt dads telplaika viets dada.

Reizm tie prasa alternatvas pasaules, reizm mazka mroga alternatvas, bet

reizm neprasa neko pau un miergi savietojas. Un reizm viss atgdina (pietiekami lab tuvinjum) parasto vienlnijas laiku bez everetiskuma.

8.2

Variants: ierobeotu everetiskumu vien un tai pa msu pasaul ievie taisni laika ceojumi.

8.3

Ja esam pagtn mainjui kda hokeja maa rezulttu, tad tagadn mums ir

darana ar abiem rezulttiem - telplaika (laiktelpas) ietilpba taisni tik daudz ar palielins, lai savietotu tos abus.

(Vai nedaudz vairk...)

8.4

Alternatvie varianti nemk projm un ar nesk uz nvi kauties, bet miergi savietojas, palielinot paa telplaika ietilpbu (informcijas ietilpbu).

8.5

Pie tam efekts ir ierobeots: katras izmaias d nebt nav jrodas veselai jaunai pasaules vsturei, - bet tikai tik, cik kuro reizi vajag.

Tas ir, laika ceojums nozm pasaules paplainanu!

(Kvalitatvo, nevis vienkri telpisko.)

8.6

Varbt kas tamldzgs tik tiem var bt? Un dot kdus interesantus (vai pat oti

interesantus) efektus?

Un, ja ne relaj fizik, tad vismaz ststos?

Vai td pasaul nebtu tri jauki dzvot?

8.7

Starp citu.

Es nomirstu, bet, pateicoties tikko mintajiem efektiem, es esmu ar palicis dzvs?

Tas ir, k irzaka nomet asti, vai?

8.8

Tlk, vai ie reiz pastvoie (bet no parast laika viedoka alternatvie, savstarpji izsldzoie) varianti var dot ar kdus kopgus, sinttiskus efektus (kdu atsevii emtajiem variantiem nemaz nebija)?

Vai var kaut k paorganizties? Veidot kdas augstkas formas?

9.1

Parallas pasaules tepat uz vietas, vien objekt...

9.2

Kdas sekas bs, kdi jauni efekti var rasties, ja hokeja maam ir uzreiz divi trs dadi rezultti?

(Un treneris pc maa analizs uzreiz vairkus t notikuos variantus?)

Ja t ir parasta prakse?

Varbt spltjs vars painteresties: nez, k man tagad iet otr ma (parallaj variant)? Vai ar vi to zins vienlaicgi?...

9.3

Un ja visa turnra tabula ir tda?

Vai daa no turnra tabulas?

Ja sport tamldzgas lietas ir parastas? Pat biekas nek vienrezultta darbbas un sples?

9.4

Un varbt hokeja vai aha mas iekaus sev zinmu skaitu laika ceojumu (t bs

tikpat parasta lieta, k tagad prtraukts jeb atlikts partijas ah... kuras faktiski nozm, ka ieviests no sples laika neatkargs apdomas laiks)?

10.1

Vl par modificto everetiskumu.

Everetiskie pasauu varianti atbilst msu pasaules alternatvajm iespjm.

Tau pati iespja ir sav zi relatva lieta.

10.2

Ir tuvs iespjas, kas izriet no lokls situcijas, no tuvko sistmu konteksta. Ir tls, plak kontekst. Piemram, ja, k slavenaj pant, pakavam trkst kdas naglas, tad zirga klupana ir tuvka iespja, bet kaujas zaudana tlka. (Un, starp citu, mazk obligta, mazk atkarga tiei no s naglas.) Stratisks situcijas maia vl tlka. Un var bt ar negaidti tlas iespjas, kuras reizm tomr realizjas...

10.3

sk, iespja ir atkarga no t, kdu apstku un sistmu kontekst to apskata.

Bet ar pa realitt nav viennozmgi noteikts, kdi apstki tad oreiz darbosies.

Tai skait fizik, fiziklajos lmeos.

10.4

Tiesa, Evereta model tas ir noteiktk, runa ir par iespjm mikrofizisk lmen, ko nosaka mums dot kvantu mehnika.

Un tpc pa everetiskum iespju relativitte it k neko pai neietekm, jo dalans te uz vietas, mikrofizikas lmen paliek tda pati. Un mikrofizikas lmea iespjas paliek t bze, no kuras bvjas visas prjs.

10.5

(Ja vien mikrofizikas lmenis stenb ir tik vienveidgs, k rds no pirm skata.

Piemram, ja konstantes visur un vienmr bs viendas, pat Multivers.)

10.6

Bet ja skatmies plak, ne tikai mazs lokls iespjas un to noirans procesu, bet ar virssistmas?

Dadus pasauu tipus? (Kaut vai no cilvku vstures viedoka dadus bet varbt ka ar fiziklo sistmu jom bs kas ldzgs.)

Vai tad ms (bet jo vairk nkamos ceotjus un citus operatorus, laika darbiniekus) ie aspekti nemaz neinteres, vai tad tie neko neizir?

10.7

iet, pagaidm everetism o jautjumu pamatgk neapskata.

Varbt matemtiskaj iespjamo pasauu loik ir kas vairk?

Kur przin o nozari varbt var ar sav veid pasplties?

(Matemtiski loisk fantastika?)

10.8

Ttad: everetiskums vartu bt dads ar atkarb no dadiem iespju tipiem

un parametriem.

Pat ja mikrofiziskaj pamat nekas nemains un tur da efekta nav (par ko man nav pilngas prliecbas) tad, apskatot augstka lmea, piemram, vstures

procesus, is apsvrums var nodert.

11.1

Tlk.

Evereta ideja, nodalot katru, pat visskko iespjamo alternatvu sav pasaul un t aujot vism m iespjm brvi izpausties, radikli maina pasaules ainu.

(Tai skait kolosli palielinot iespju bagtbu )

Un tomr - vai to nevar kaut k radikalizt vl tlk?

11.2

No pirm skata n. Evereta pieej darbojas visas iespjas, kdas dotajam objektam/procesam ir.

Bet tomr? Vai to var kaut k vl tlk paplaint?

11.3

Teiksim...

Viena ideja pagaidm tri filoloisk lmen.

Varbt kaut k piedals iespjas, kdu viam nav? (Variantus!)

11.4

Galu gal, Staislavs Lems Varbtiskajos pos (humoristisk fantastika) tau rakstja: pi, protams, neeksist - tau tie neeksist katrs savdk veid...

Labi, t ir tr filoloija - ja vien tiem neizdosies d gar izdomt kaut ko konkrtku. (Un Lemam, iet, zinm mr izdevs.)

Bet...

11.5

Man neizdevs o domu novest ldz galam. Kur turpins?

12.1

trs uzmetums: everetiskuma komponenti (kurus tlk vartu mint modifict).

(1) Daudzas pasaules,

(2) Kaut kd zi ldzgas msjai (parallas plak nozm).

(3) Sazaroans

(4) Clonisk,

(5) Lokl (sazarojas notikumi),

(6) Universl (sazarojas katrs notikums),

(7) Pamat - mikrofiziskaj jeb kvantu lmen (fundamentlkaj zinmaj),

(8) Prjiem procesiem paliekot atvasintiem no lmea.

(9) Realizjot visas iespjas no dots pasaules

(10) Un, iet, tikai no ts.

(11) Noirot ts

(12) Katru sav

(13) Pasaul (Visum).

(14) Atsevis pasaules zinmu laiku saglab pietiekami tuvas pabas, lai ts vartu dvt par parallm,

(15) Un ts pirmaj tuvinjum paliek noirtas.

12.2

Dotais uzmetums nekdi nepretend uz pilngumu un nekdgumu. Varbt kdam jau ir labks.

Interesanti, ka nosacjumu sanca diezgan daudz - tas liek domt, ka stenb everetiskums ir diezgan sareta lieta.

13.1.

Uz labu laimi.

Teiksim, daas manas spjas pat tri fiziski un fizikli - mains atkarb no t,

kur es atrodos.

13.2

Ttad - nevienmrgs everetiskums, maings, vadms... varbtisks (tas ir, eit varbtiska ir pati everetiskuma pakpe vai dadi t paveidi)...

Un k to vartu izmantot tehnik?

13.4.

Variants: no pirm skata viss ir k bijis, aktuli darbojas viena iespja, viens vari-ants. Bet prjs ir latentaj sln un var uznirt ar laiku.

Pat it k pki un nemotivti (skatoties no mums parast viedoka)...

Vai atkarb no kdas (varbt msu veiktas) iedarbbas.

Vai var bt ar vienlaicgi, bet atkarb no kdas atskaites sistmas...

Vai veidot vl kdas kombincijas.

13.4.

Ja pastv varianti, kuri neizpauas aktuli in moment, bet ir latent veid tad varbt var ieviest jdzienus par aktualizciju - un pat par depoztu, fondu, resursu, rezervi...

Un tlk opert jau ar iem jaunajiem jdzieniem.

13.5

Teiksim, atkarb no situcijas, piemram, no manas atraan vietas (aj interesant tipa telp), mains ne vairs atsevias pabas (t.sk. fizikls) un spjas, bet gan pats pieejamais komplekts, resurss, bibliotka.

13.6

Vispr, ja objekt ir dadas t everetisks iespjas, tad visa via saimniecba var bt organizta dadi.

Ne vienmr tas bs vienmrgais everetiskais vdeklis. Piemram, cilvkam to

biei noteiks via domanas patnbas un via uzdevumi bet ne jau mikrofizika.

14.1.

Tlk. Ja everetiskums ir dajs, ierobeots vai citdi modificts, tad kas nosaka- vai kas var noteikt - os ierobeojumus vai modifikcijas?

Kda atlase? Paorganizcija?

Dotais objekts everetizjas atkarb no citiem objektiem?

Vai tiei td veid, kas labvlgs tiem vai citiem sistmiskajiem efektiem?

14.2

Piemram, kad ms sankam kop, msu balss pabas noskaojas tiei t, lai

ms vartu dziedt kor. Vienkri tpc, ka esam drusku everetiski un ka das

iespjas mums katram komplekt ir. Bet situcija, kad esam kop, ts kaut kd

mr atlasa, saskao un organiz.

(Vai ar ne glui vl pati situcija - bet pietiek msu fiziim Varim pagriezt zinmas ierces kloti, un...)

14.3

Un vispr, daas manas spjas mains atkarb no t, ar ko es mijiedarbojos, kur

piedalos. Lai gan ne visas no tm es vl zinu... Daas (atkrtoju, pat tri fizikls) var atklties, man piedaloties kdos jaunos paskumos.

14.4

Vai, teiksim, t. Pasaules un pat atseviu lietu vai sistmu everetizcija pastv - bet galu gal realitt \ ai pasaul \ ai pasauu kop jeb Evereta superpasaules reion paliek ne visas iespjas.

Tm sav starp ir jkonkur - un tas ir process, kur prasa zinmu laiku. Taj, pieemsim, var iejaukties ar cilvks... Beigs (bet tikai beigs, ne uzreiz) paliek viena vai (reiz) daas.

Tas varbt ir neierasti fizikai bet, teiksim, par psiholoiju vai par kultru es to neemtos apgalvot.

14.5

Ttad. Droi vien, ka ar pau ideju par savietojambu/alternatvumu, tpat k citas idejas, var ptt skk un izvrst vesel iespjamo veidu, variantu un efektu sistm (nevis tikai k vienkru ir\nav savietojams).

14.6

Tlk. Msu tehnika mdz (visum) opert ar (dotajiem) objektiem.

Kda btu tehnika, kura var opert ar iespjm un to spektriem, ar ar nesavietojamiem variantiem reiz?

14.7

Bet kdas izvles un regulanas iespjas, kdas augstku organizcijas formu iespjas pastvtu operatoru skaitotju everetism (noda Viens=Daudz, jeb Sazarotais laiks uz vienas laika lnijas)?

15.1.

PASAUU PIRAMDA?

Bet tagad iedomsimies, ka Evereta pasaules veido kaut ko ldzgu sliem,

lmeiem, hierarhijai, kur virzien uz augu (shmatisk attla augu, protams) pakpeniski palielins savietojamba (jo palielins telplaika informcijas ietilpba).

Apakj sln (msu nosactaj attlojum, shm) bs parasts pasaules, kur katr mdz realizties tikai pa vienai iespjai-alternatvai. Virs tm pasaules ar brvku savietojambu, kur s paas iespjas var bt reiz pa divm trim vai grups...

15.2

Teiksim, cilvks iet vai bulta aujas, vai manas detaa prvietojas reiz pa vairkm trajektorijm.

Un tas var dot ar sinttiskus efektus, kdu katr atseviaj alternatv nemaz nebija.

15.3

Pie tam pati iespju grupans, kombinans, protams, var notikt dados

veidos...

15.4

Bet augstko slu pasauls ir jau oti sinttiski varianti.

15.5

Un ir pat pasaules, kur katrai lietai realizjas bezgalgi daudz iespju?

(Ak j, un bezgalbas jau ar ir dadas, teiksim, k naturlo skaitu rindai vai k kontinuumam, vai vl...)

15.6

Stingri emot, tas jau ir tikai skotnjais priekstats: augstko lmeu pasaules ar tiem paiem objektiem un to iespjm, kas bija pirm stva pasauls. Protams, stenb jau nepaliks glui tie pai.

Bet, ja jau ts ir paralls pasaules, tad varbt ar ajos augstkas ietilpbas pakpes telplaikos ir kaut kas no mums jau pazstam.

15.7

Tda alternatv vsture, kur daa no msu alternatvm var savietoties un pastvt reiz vai pat sintezties...

15.8

tipa pasauls pati kombinans un sintze pards ar k jaunu alternatvu avots.

15.9

Pirmaj stv vl var pieemt, ka visas alternatvas rodas atsevis pasaules dabisk, tri iekj, kontaktu vai citu lietu netrauct evolcijas proces (vienkrais sazarojums). Bet tlk...

15.10

Jau ievieot kontaktus, pards tri vai bezgalgas attstbas iespjas, tiktl, ka skotnjo modeli vairs nevars ne pazt.

15.12

Protams, tas viss var bt spk tad, ja ms vispr pieemam ideju par mainmu savietojambu.

16.1

ai idejai, vismaz pagaidm, ir tri formlas un spekulatvas fantzijas raksturs.

Fizik (vai pat uz fizikas robeas) da veida everetiskuma, iet, patlaban nav, nemaz. (Un tomr... k ir, teiksim, kultras vstur vai vl cits iespju telps?) Bet aizliegts tau nav...

Un tds jdziens, k informcijas ietilpba dotajai telpai, zintn pastv.

16.2

Un svargk ir - ko jaunu un dergu (kaut vai literr zi) ds modelis var dot.

Varbt ar neders nemaz (man t gan neiet) - bet gan jau bs vl citasidejas td gar...

16.3

Katr zi es neredzu iemeslu, kpc pau everetiskumu nevartu (vismaz fantastik) t vai citdi modifict.

16.4

Pirms Hj Evereta hipotzes tau ar parast everetiskuma (ar vism t koloslajm iespjm) nebija (vai tikpat k nebija, reizm fantastik paralls pasaules tomr jau tika izmantotas)...

17.1

Tlk!

Viena no Evereta tipa sazarot laika modea pamatpabm kurai pateicoties, tiek prsvar atrisints tas laika ceojumu cloniskais paradokss, kur ir pazstams k vectva paradokss, ir rodoos laika atzaru neatkarba (izoltba).

Tai pateicoties, pretrungs lietas tiek noirtas dados atzaros. Ceotjs, kur pagtn sakvs ar savu vl neprecjuos nkamo vectvu, Evereta Multivers izraisa veselu vdekli no dadm iespjm, da no kurm vectvs ir dzvs un, vl vairk, pats ceotjs nkotn joprojm var piedzimt.

17.2

Gan nezinu, vai tas ir spk visos gadjumos tas ir, vai kautia sekas vienmr var bt tik maznozmgas tlko notikumu virknei, ka tiei dot ceotja dzimana un pat pavisam viss, kas dotajai situcijai ir nepiecieams , noteikti notiks.

Te varam - piemram - iedomties, ka varbt tiei gadjumos, kad to nevar nodroint, sk darboties Novikova princips.

17.3

Un vispr ka laika ceojumus reguljoie principi no dadajm zintn un ap to pastvoajm pieejm ka tie ir spk nevis atsevii katrs par sevi un visiem gadjumiem, bet gan dadi kombinjas.

Varbt katrs ir uztvris vienu dau patiesbas par laiku.

17.4

Un, k es jau teicu cit viet, - ko dart (k ceot utt.), ja, piemra pc, mums tiei vajag laika paradoksu?

17.5

Vismaz fantastikas interess (par zintni redzs vlk) ir lietdergi pieemt, ka laika atzaru neatkarba ir vienkrojums.

17.6

Un ka ar ai lmen, paam im principam, pastv visdadkie varianti (lai tas btu kaut mikslis no laika atzariem vai vl trakk!).

Un ka, tlk, tos (vismaz princip) var izvlties, kombint, vadt...

(Var teikt, ka pats princips ar sazarojas. Un t tlk! Multi-Multiverss, t teikt.)

17.7

Varbt var uztaist kdu abstrakt everetisma modeli? Pagaidm daudz nerpjoties par tuvbu fiziklajai realittei, emt pau Evereta principu un to visvisdi modifict, visprint utt. Pie viena var iedomties, ka tas viss pastv kd matemtisk Multi-Multivers?

Vai var bt mana/programma, kas spltos ar iespjamo pasauu loikas aksiomm, raojot visdadkos modeus?

17.8

Ja iziet no visprgs laika ceojumu idejas, tad iznk, ka pagtn (vai JEBKUROS laika momentos pagtn, nkotn vai tagadn) var pilngi BRVI un daudzveidgi rkoties operatori no VISIEM laikmetiem ar VISVISDIEM mriem, t.i., bez aprioriem ierobeojumiem.

(Pieemsim, ka tiski viss ir krtb, eit runa ir tikai par to, ko auj daba, tas ir, fizika un t tlk.)

Jautjums: kdm laika pabm, kdai laika formai (formm) ir jbt, lai tas vartu notikt?

K tikt pie MAKSI laika? Vai pagaidm vismaz pc iespjas tuvu tam?

18.1.

Un vl..

Pau laiku mdz skatt vairk no negatvs puses k lietu izncintju un rju

(skot jau ar Hronosu, kas aprij savus brnus).

Vai tagad nevartu akcentt (un izvrst, un ptt) vairk laika radoo un vienojoo pusi? da tipa lietas tau glui tpat notiek laik!

18.2.

Protams, cilvka mirstgums (par kuru ir diezgan grti nedomt nemaz) visai smagi pievr msu uzmanbu laika negatvajai pusei.

Tau uzdevums prvart mirstgumu pozitvajai!

18.3.

Tas var bt atkargs ar no msu attstbas lmea, no laika apguves dziuma.

Lauzt, tas nav celt (ломать - не строить), saka krievu tautas paruna, - t.i., tas ir daudz vienkrk un daudz ltk.

Ttad - visprgais attstbas virziens ar laika tematik vartu bt uz arvien augstk attsttu celtniecbu...

Un atkal jpiebilst varbt ar tdm iespjm, ko agrk ne iedomties nevarja.

18.4.

Toms dakrt skaita pie sevis divrindi krievu valod:

Время, вперед!

Время нас вернет.

(Uz prieku, laiks! Laiks aus mums atgriezties.

Vi dom atgriezties dzv.)

68. UZMETUMS PAR HRONOKLASMIEM

1.1.

Ttad viens msu problmas risinjums (k nebaidties no izmaim pagtn un faktiski no paiem laika ceojumiem) ir sazarotais laiks (td vai citd form; pagaidm vislabkais ir Evereta modelis).

Bet var domt ar par citiem ceiem.

Teiksim, par tdiem laika modeiem, kas ietver paradoksus (hronoklasmus un varbt vl citus paradoksus) - un pat var tos produktvi izmantot.

1.2.

Piemram, hronoklasms vartu pastvt k normls fizisks (vai, teiksim, socils, ja tas ir socilais hronoklasms) objekts, process (ar savu izplatbas trumu, enertiskajiem parametriem, struktru utt.).

Kur (bdams tomr sava veida pretruna) pastvgi ener jaunas iespjas, variantus (ne obligti veselas pasaules).

1.3.

Piezme par terminoloiju.

Hronoklasms - plak nozm, iet, laiku ca vai tamldzgi, pretrunas starp saskarsm nonkum lietm no dadiem laikiem. aurk - laika paradokss, das cas koncentrtk, ask forma. Es parasti domju aurko nozmi.

Laika opercija Normunda Grostia termins darboans vstur ar laika manu, laika ceojumu paldzbu, lai sasniegtu kdus mrus;

Hronoopercija mans, J.T., termins t jau ir (fantastisk) fizika: ceojumi un citas lietas, ko var dart laik un ar laiku; pai laika ceojumi ir zinms hronooperciju tips (vai varbt patiesb vairki tipi, atkarb no zinmiem papildu nosacjumiem).

1.4.

Nekda fizikla pamatojuma klasmu noliegumam nav - in tm fizikai vienkri nekas nav zinms. Hronoklasmu noliegums fantastik balsts uz ko citu - uz pretrunu aizliegumu formlaj loik.

(Un reizm - uz vienkrotiem, tlk neprdomtiem priekstatiem par clonbu.)

Bet...

1.5.

Klasisk forml loika pazst tikai abstraktu pretrunu vispr, no kuras var secint visu ko, - t ka nepaliek vairs nekda noteiktba, un loika izjk.

Bet, lk, Nikolaja Vasijeva un vlko ptnieku izstrdt parakonsistent loika

(viens no msdienu matemtisks loikas sistmu tipiem, krieviski saucas

паранепротиворечивая логика) pieauj ierobeotas pretrunas.

1.6.

(1)

Ttad - pat vienas formls sistmas, vienas teorijas ietvaros!

J, var bt tdas sistmas!

Bet, k ir ar pretrunm starp dadm sistmm, to forml loika, iet, nekad nav zinjusi - jo katra teorija, ja nemaldos, formli tiek radta it k pavisam no jauna, tukum...

(2)

Tas ir interesants piemrs, k formls loikas attstba apsteidz fantastiku!

Varbt tpc, ka fantasti nemdz fantazt par loiku un ts attstanu?

Dieml es t ar nezinu, pat ne aptuveni, k parakonsistent loika (un loika vis-pr) vartu attstties (vai jau ir attstjusies) vl tlk...

1.7.

Bet ar dzv tau pastv noteiktas, konkrtas pretrunas - turpret abstrakt pretruna vispr dab nekur nav redzta...

Un doman ar pretrunm ir jmk rkoties. Nevis tikai jaizmiedz acis un jbauj: vai nu nekur nekad nekdu pretrunu, vai ar visur pretrunas un haoss!

1.8.

Un patiesb diezgan nedabiski ir domt, ka, ceotjam sav pagtn drusku citdk noklepojoties, sabruks visa pasaule - pretrunas d.

Kdi fizikli procesi tad o katastrofu realizs, k tas var notikt stenb?

1.9.

Un vai tad pasaule ir bezgalgi trausla, k no prdabiska stikla? Tik ausmgi neelastga, ka nekas, nekas, nekas nevar bt ar savdk, citdi beigas visam?

Tad jau ar kustba droi vien nebtu iespjama.

Starp citu, kustba, prmaia ar ir sava veida pretruna - vismaz no statisku un pavisam viennozmgi fikstu priekstatu viedoka. Tau uz kustbu, uz procesiem balsts visa tehnika!

Un ar pati daba.

1.10.

Vispr - no k izriet, ka pasaule bez laika ceojuma noteikti ir stabila, bet pasaule ar laika ceojumu noteikti ir nestabila (globli brk kop)? Vai ka pasaule bez laika ceojuma ir dzelain organisk vienotb, bet ka taisni is laika ceojums taj nekdi, nekdi nevar iekauties? Vai tad to kds ir pierdjis zintniski?

Varbt, ka - pat ja ms pieemam hronofantastik mod esoo katastrofisko pieeju! - stenb nosacjumi stabilittei ir pavisam citi?

Un patiesb jau pasaulei drzk ir atvrtas sistmas pabas...

1.11.

Pasaule paliek. Tau tas, ka

ierobeot, noteikt pretruna - k hronoklasms - vartu

radt noteiktu jaunu iespju spektru

(lai gan ne tuvu ne visu ko, k abstrakt pretruna), -

tas gan man iet ticami.

Un ideja liekas produktva. Vismaz fantastikai; k bs fizik, to redzs, kad\ja atkls hronoklasmus.

1.12.

Izsakoties pedantiskk, jauns iespjas jau rada nevis pati pretruna, pats pretrunas fakts, bet gan ts savstarpji atirgs lietas un sistmas, kuras tagad ir nonkuas konfrontcij un mijiedarbb.

Un hronoklasmos var mijiedarboties - bet galu gal pat sadarboties - tdas lietas, kuras ldz im nevarja, bija irtas!

Tai skait oti fundamentlas lietas, pabas un efekti. Un oti plaas, iespjm bagtas - ar attstbas iespjm - sistmas.

1.13.

Ttad, visticamk, hronoklasmiem ir... tas ir, tiem var bt lielas rados potences. Visvarenu klasmu nav - bet starp dadajiem klasmiem var bt oti interesanti (un perspektvi) gadjumi. Pat interesantki nek varam (un nek vl ilgi varsim) iedomties.

Un tas ir labi, ka mums ir fantastika - un vl ir laiks -, lai jauns iespjas ms gadjum neprsteigtu nesagatavotus.

1.14.

Piezme.

Iespjams, svargk hronoklasmu paba taisni ir t, ka te nonk btisk mijiedarbb lietas, sistmas, kuras bija ris laiks.

(Un caur tm varbt ar plakas.)

Varbt no t ar der vadties, ja gribs ieviest kdu krtbu priekstatos par hrono-klasmiem: sistmu tipi, mrogi un to virssistmisks hierarhijas, laika tipi un pau klasmu patnbas... un tlk, sistmisks domanas procedras (k TRIZ)...

Bet man pagaidm krtbas vl nav (un es pat nezinu, vai jel ko tdu pa\spu).

1.15.

Bet tiei ko agrk fundamentli irto sistmu mijiedarbba dars - tas visprg gadjum ir atklts jautjums.

Interesantkie, protams, btu varianti ar attstbu.

(Vai pat ar jauniem ts veidiem, tdi, kur mains, attsts pats priekstats par attstbu... Evolcijas evolcija - t saucas ar, ja nemaldos, septt, pagaidm augstk zintnisko priekstatu attstbas stadija Jlija Murakovska teorij.)

1.16.

Diezgan jocgi, ka fantasti no hronoklasmiem baids daudz vairk nek no velniem, vampriem un citplantieu agresoriem - par tiem vismaz fantaz uz nebdu, veido ilgstous sietus un reizm pat tri labi sadzvo. Bet no hronoklasmiem cenas jo trk tikt va, nemaz krtgi nepaptot to idejisks un literrs iespjas... (Pat humoristiskaj fantastik ts ir rdtas un attsttas maz.)

1.17.

Un interesanti, ka daudzos fantastikas darbos (parasti tas notiek pirms laika ceojuma) mdz visai emocionli runt par iespjamm briesmm no hronoklasma - ka, lk, vai visa pasaule varot aiziet boj un t tlk...

Bet tas viss izriet no plikas teorijas (ja viiem tda ir) vai pat no tri fragmentrm idejm un iedomm... tau s lietas (paradokss!) - nekad nepapt ar peltm, muim vai mikrodaim mikrodistancs - un pat ne ar datormodelanu, bet gas uzreiz laika ceojum pai!

1.18.

Tds rezultts ir bailm no katastrofas. Labkais ldzeklis pret katastrofm acmredzot ir skai baut, neko nedart un neko krtgi nezint. Ekoloija, saproties.

1.19.

Dom, katastrofisms paldz uzturt modrbu? Nek - pastvga bauana un pastvga baidans jau nav nekda modrba! Drzk pat otrdi.

2.1.

Atkpe 1.

Tauria efekts? J, tas mdz bt. Tau...

Pirmkrt, tikai noteikts situcijs - un, iet, nemaz ne tik bies - mazais tauri var ko btisku maint - izkustinot liels tendences, kuras paas atrodas nestabil ldzsvar vai tuvu tam. (Ja prmaias ir globlas, tad, ticamk, vajadzs veselu kaskdi no tdm sistmm un to tendencm.) Pasaul nemitgi plivins bezgala daudz tauriu, tau tie nav pasauli prvrtui putr...

2.2.

Bet, ja gribs darboties, lai ar tauriu paldzbu ko ietekmtu noteikt veid, tad nepietiks ar nejaubm, vajadzs mct!

2.3.

Otrkrt, pietiekami attsttm sistmm droi vien mdz bt ar kda aizsardzba pret tauriiem...

2.4.

Trekrt, tauriu iedarbbai tau bs oti dadi scenriji un dadas sekas. Un par tauria efekta darbbu var, jo vairk fantastik, apskatt visdadkos variantus!

Nevis tikai emt o efektu k dotu, emt vien pa abstrakti visprgkaj (un tlkm idejm nabadzg) veid: bums, un viss Tas ir, skatt ai tmai vien

pau virspusti...

2.5.

(Un: efekta galvenais clonis jau nav tauri k tds, bet gan situcija ar pau lielo sistmu un ts attstbu.

Neliner revolcija fizik un vispr zintn liek saprast attstbu daudzpusgk un dzik - tai skait ne tikai k vienas tendences uzvaras gjienu. Tas tiesa.

Bet vai tad patiesba neattiecas ar uz pau tauria efektu?)

2.6.

Ceturtkrt, tauria efekts nozm prmaiu, bet ne jau obligti katastrofu. Fantastu apsstba ar katastrofm nk no kdiem citiem avotiem - iet, subjektviem.

Vai tiem pasaule (un atsevis lietas) daudz biek iet boj nek paliek dzvot?

2.7.

Tauria sprnu vziens ujork izsauc vtru Klusaj oken... skan spoi, kaut notiek reti.

Ideja, ka mazs tauri var izsaukt (izprovoct) lielas prmaias (tai skait negaidti tls viets un joms), savulaik bija jauna, oti interesanta un deva domanai un ar konkrti fantastikai jaunas iespjas.

Tau idejas monotona tiraana un faktiski pieemt aksioma, ka visi taurii to vien dara, k grauj pasauli, - bums, bums, bums, un viss -, dara to neinteresantu un ierobeo iespjas fantastiem!

Taurii droi vien var dart daudz ko un kalpot daudz kam.

2.8.

Piemram, k das mazjaudgas un tlnas (bet efektvas) ietekmes vartu izmantot informcijas ieganai?

Un, ja kaut kas tds tiek attstts sistemtiski, - vai var bt, teiksim, izlkdienestu duelis ar tauriiem? Bet varbt jau ir?

2.9.

Starp citu, kas tad kur gadjum ir nelielas izmaias? Tauri ir kas neliels attiecb pret to sistmu, kuras izmaias vi provoc, - tas ir, relatvi! Absoltos skaitos tas var sankt dadi. Un varbt tauriam ir paam savi taurii...

Atkpes beigas

3.1.

Un vl. Fantastik mdz apskatt (parasti - idejm diezgan nabadzg veid) tikai hronoklasmu no vienas paas izmaias vstur (laik).

Bet kds bs, piemram, hronoklasms (un iespju spektrs!) no divm (savstarpj mijiedarbb nonkom) izmaim?

Vai devim? Vai oti daudzm?

Un no nenoslgtas kopas\sistmas, kura vai ik mirkli var papildinties?

3.2.

Var bt ar kooperatvas (daudzu subjektu, varbt no dadiem laikmetiem, veica-mas) izmaias vstur - un kooperatvie hronoklasmi... Iespjams, ar savu speci-fisku (un interesantu, un maz skattu) problemtiku.

3.3.

Un viens klasms, izplatoties un uzskrienot virs citiem procesiem, laikam tau var radt citus klasmus, ar btiski atirgus no pirm...

3.3a.

Bet jo vairk, ja klasma darbba iekauj ar kdus procesus laik... dus variantus (kad klasms skar ar laika ceojumus) nez kpc neatceros fantastik redzjis!

3.4.

Klasmus var regult (ja mk) - piemram, uztaisot viena klasma iekien (t norises proces) otru klasmu... (Tpat otrdi, var bt aptveroie klasmi.)

Iespjams, tie dab reizm (bet varbt gandrz vienmr?) reguljas pai.

3.5.

Un vispr, cik stabils mdz bt caurmra hronoklasms?

Varbt tie organizjoties paliek stabilki?

3.6.

Pat lidojumi kosmos nav visi viendi (piemram, ir pirmais, otrais un treais kosmiskais trums, ar visai atirgm sekm) - bet laika ceojumi droi vien ir nesaldzinmi daudzveidgki!

Bez tam hronoopercijas jau nav tikai ceojumi.

3.7.

Nepatk to visu skatt vstur, trauc emocijas, trauc gadu gadiem iedzts, btb ie-baidts idejas par katastrofm?... Var apskatt citus procesus, kaut vai tehnik vai mij, vai ar peltm! Vai kdu sporta spli, filmu, hepeningu, tekstu ar hronoklasmiem (to modeiem)!... Domjams, t vars uzzint (un paiem izdomt) ko interesantu, un varbt diezgan daudz.

Eksperimenti ar hronoklasmu modeiem...

4.1.

Viena ideja fantastiskiem sietiem: kdi spki, kuri ieinteresti, lai cilvki nedomtu tlk, ti paldz uzturt katastrofisma idejas fantastik. Un autoru, kur tm pietiekami vriengi pretdarbojas, gaida dadas problmas (ko risint) un piedzvojumi...

Bet, ja ds rems attsts tlk, tad reti kur vairs uzdrkstas domt, ka pasaule neies boj... Un varbt vispr vairs diez ko neuzdrkstas domt.

4.2.

Vispr, vai nav prk maz fantastikas par pau fantastiku?

(Starp citu, ar par ts lastjiem\skattjiem: kdas sekas ir tai vai citai fantastikai un tai vai citai ts uztverei, un k to var attstt. Vai nevar bt ar tdi piedzvojumi, ko ietekm fantastikas uztveres patnbas?)

4.3.

Protams, stenb katastrofisma cloi fantastik ir daudzveidgki. No kases apsvrumiem ldz senajai humanitrajai tradcijai: vairk interesties par prdzvojumiem, nevis par to, k domt un ko dart.

Un ar prmrgi uzpstajai heroiskajai tradcijai, kad dzv galvenais iznk nevis darbs, kur tu prveido lietas (un attsties pats), bet gan varodarbs, kad lietas tev (...) uz galvas - katastrofa, avrija, anomlija - un tu cnies, lai ar to tiktu

gal...

4.4.

Bez tam gan mkslas, gan ideoloijas jom ir liela konkurence, un var bt grti pievrst sev\savai idejai uzmanbu. Tad nu mina ltkaj veid: baut skak, taist ausmgk vai k citdi okjok... Par publikas smadzenm diez ko nerpjoties.

(Mksla ir jsarg no nekompetentas iejaukans, tas tiesa. Tau, ak, kas gan sargs cilvku no mkslas?

Visas s lietas iet... kaut k prk autoritri.)

4.5.

Kam savas smadzenes ir drgas, droi vien jparpjas paam: jpreciz sava attieksme pret tdm lietm - ieskaitot msdienu apokaapu un, plak, baiu industriju.

4.6.

Vartu bt vl viens iemesls. Katastrofa ir rts pamiens, k izbeigt (noapaot) sietu. Ja nav kraha, tad prass domt par tlko attstbu - piemram, laika ceoanas praksei. Vai tam konkrtajam atkljumam, uzdevumam, jaunievedumam, kds ir dotaj stst.

Un laika sfr tas viss var izrdties oti neparasti, sareti un radikli... (Jo vairk tpc, ka realitt mums vl nav pat vienkru laika ceojumu, nerunjot nemaz par tlko.)

Un tad vieglk ir os jautjumus aizkatastroft ciet.

5.1.

Bet klasmi acmredzot var mijiedarboties, apvienoties (dabiski vai ar cilvka paldzbu) dads sistms (hronoklasmtisks sistmas), superprocesos (hronoklasmu reakcijas, hronoklasmu plsmas, tmekveida procesi?) utt.

Un sistmm mdz bt dadi sistmiskie efekti - kaut kas tds, k atseviajm dam (eit acmredzot atseviajiem klasmiem) nav!

5.2.

Starp citu, apskatm ar du variantu par vairku izmaiu mijiedarbbm.

Ja tu pagtn izraisi nelaimes gadjumu, kur ej boj tu pats (tavs pagtnieks, pagtnes Es), tad tu noksti hronoklasm (clonbas jeb vectva paradokss), kur princip var atrisinties visdi, ar bdgi, vismaz dotaj laika lnij *.

Tau, ja t ir tikai viena no vairkm vai daudzm izraistajm izmaim, tad tav rcb var bt varianti. Jo tad, piemram, viens efekts izraisa negadjumu, cits efekts (vai dot efekta darbbas cita puse) tai pa reiz to novr, vl cits dara ko vl saretku...

5.2a.

* Tri everetiskaj model gan katra da izmaia aizvirza ms jaun, pilngi izolt laika atzar - bet gan jau tas atkal bs vienkrojums.

5.3.

Pie tam, kas ir svargi, pau efektu darbba - un ar to mijiedarbbas - var aizemt

kdu laiku. Un var pat sankt veseli konkurences procesi, visai daudzveidgi.

Vai pat attstbas procesi.

5.3a.

(Fantastik prk biei mdz aizmirst, ka visprg gadjum hronoklasms patiesb bs process, nevis kaut kds iks, un viss.

iks vartu bt drzk k izmums.)

5.4.

Un tad nereti var izkombint t, ka tu esi visai neatkargs no klasma - un, tlk, pats vari izvlties (vai pat konstrut) vajadzgos variantus!

5.4a.

Vl jo vairk, ja tu joprojm turpini darboties laik.

5.5.

(Klasmu d gadjum vartu saukt par dajo jeb parcilo hronoklasmu, bet attiecgo summro izmaiu vstur - par heterogno izmaiu vai reizm par kolekciju...

Tas gan, stingri emot, bs relatvi, jo praktiski katrs klasms tau kaut ko mains un kaut ko n, un katram efektam var bt dadas puses.)

Ticamk, ka tikai naivaj fantastikas anr prsvar ir elementras, vienkras izmaias, - bet dzv heterogno bs vairk - un tev ts vl bs jkopj, lai patiem dabtu vajadzgo rezulttu...

5.6.

Ttad: kpc vienmr jtaisa minimlas izmaias? Droi vien nereti drokas ir

taisni maksimli bagtgs (vai varbt kdas optimls)... ja mk. Tas tau ir labi, ja tav rcb ir vairk iespju!

(Un, domjams, nereti ar pa dab sistmas ar vairk iespjm noreguljas labk.)

5.6a.

Protams, stenb jau nevajag bojieanu, lai dabtu paradoksu, tas ir tikai uzskatmks (un ttad trk uztaisms, bet diez vai kvalitatvks) piemrs.

5.7.

Vl variants. Labi, pieemsim, ka pasaule var aiziet boj no hronoklasma - varbt klasms trpjies tds pai radikls.

Tau tad jau var bt ar vl radiklka situcija - kad klasmi nk td gzm un td trum, ka pasaule vienkri nepaspj aiziet boj - kad jau uznk krtjais klasms, un viss atkal mains...

Un pasaules bojeja drzk var draudt taisni tad, ja pietrkst hronoklasmu!

Vai kdas atsevias sistmas, kaut vai manas, bojeja.

5.7a.

Vispr, ko klasms var un ko nevar izdart, tas var bt atkargs ar no t, cik laika tam ir atvlts?

(Un o efektu var izmantot tehnik.

Varbt pat bs tdi specili rini.)

5.8.

Un galu gal, cik saprotu - pietiekami sekmgs uzmjs var atauties emt

kredtus, lai arvien paplaintu savu uzmumu... Ar hronoklasmiem var bt

tpat!

5.9.

Starp citu... Vai var bt ar tds stvoklis, kur pasaule gan ir gjusi boj, gan nav, atkarb no atskaites sistmas? Un ttad pat pc beigm vl nekas nav izirts?

5.10.

Vai hronoklasms var dot ar pasaules bojejai pretjo efektu - kad pki pards kda jauna pasaule? Vai vismaz jauni objekti? Ne obligti no pagtnes vai nkotnes - varbt tdi, kuri agrk, bez klasma, vispr nekad nav bijui?

Vai hronoklasmus var izmantot bvniecb?

5.11.

Un ja nu var pastvt tda hronoprocesu mehnika, pie kuras pasaule (vai kda konkrtka sistma) pc bojieanas uzrodas atkal?

+Pie tam vl bez zaudjumiem un varbt ar papildinjumiem, vl labka nek iepriek?

Fantastik dertu apskatt ar tdus variantus... Vai paam laikam (kdai laika formai) vartu bt kdas fniksus veicinoas pabas?

5.12.

Un, starp citu, vai viens un tas pats hronoklasms darbojas uz doto objektu monotoni, visu laiku viendi? Vai ar t efekti var mainties?

5.13.

K mains dzvo btu evolcija apstkos, kad biei nk virs hronoklasmi?

(Iespjams - visai dadi hronoklasmi.)

Kdi veidi var bt rezistencei (dzvm btnm vai vispr) pret hronoklasmiem?

5.14.

K hronoklasmi var iekauties dzvbas procesos (dados lmeos, piemram, mo-lekulraj, nu, organisma, populcijas, biocenozes, biosfras, starp dadu laikmetu vai pasauu biosfrm)?

Vai var bt kdi hronoklasmu parazti (dzvas btnes, manas) vai parazitrie efekti un sistmas?

K vartu notikt, ka dzvas btnes (un vispr - bioloisks sistmas), kuras agrk to nevarja, sk paas izraist hronoklasmus un opert ar tiem?

5.15.

Kd zi, kdos veidos klasmtiskas dzvs btnes vartu bt vl dzvkas, vl interesantkas nek parasts?

5.16.

Klasmus, kas nk gzm, var mint izsplt vienu pret otru t, lai tie viens otru ierobeo - vai pat lai dod tiei mums vajadzgos efektus.

(Pretklasmi un t tlk.)

5.17.

No vl neatrisintiem klasmiem vartu veidot pat depoztu priekdienm...

Bet varbt tas pats viens jau uznkuais klasms, uzskrienot virs kdam interesantam procesam (vai varbt ar cilvka paldzbu), pavras pats pret sevi?

Un pat - agrk vai vlk - sk pats sevi regult?

5.18.

Vai var bt zinbu nozare, ko btu loiski saukt par hronoklasmu pieradinanu?

Gan atsevia klasma, gan to kopas, gan pat lielas gzmas un masveida klasmtisko procesu gadjum?

6.1.

Tlk. Varbt no hronoklasmiem pat var izveidot kaut ko ldzgu vielai (ar ar nebijum un, daudzos gadjumos, paradokslm pabm)... Klasmonijs.

Droi vien ar savm fu prejm.

6.2.

Varbt reiz bs kda visprint kvazivielisko (t vai citdi vielai ldzgo) stvoku mija, kura tdus pts? Protams, t bs vl saretka - un interesantka - par mums zinmo miju.

(Un viens otrs demonstrjums metamijas stunds var bt oti iespaidgs, tlu prspt mums jau pazstamos no parasts mijas.)

6.3.

Kdas vartu bt paradokslas (un vispr - stipri neparastas) attiecbas starp vielas vai kvazivielas fzm, teiksim, gzveida un kristlisko vai tamldzgm?

Un starp viena un t paa hronoklasma dadm pabm, pusm? Vai pats hronoklasms var bt bvts kaut k paradoksli... nu vismaz oti negaidti pat cilvkam, kur hronoklasmus jau pazst?

6.4.

Bet varbt, kas zin, hronoklasmiem, klasmonijiem vai vl citiem laika efektiem bs... teiksim, vienas misks pabas un reakcijas ar citiem klasmiem tepat telp, un t bs viena mija. Bet citas - laik, otra mija. Un vl citas...

6.5.

Un ttad tiem bs poli- vai multimija, daudzmija, vai daudzdimensiju mija (vairku dadu miju reizinjums). Un daudzmisks reakcijas var dot kdas jaunas iespjas, kdu nebija ar vienmiskajm, un tur vartu sabvt sazin ko...

Tlk, individul mija? Visprg gadjum hronoklasms tau ir daudz saretks un iespjm bagtks par atomu.

7.1.

Pasaule ir organizta sistms, ts veido hierarhijas, heterarhijas utt. Pietiekami sarets sistms ir daudzlmeu determincija un organizcijas lmeu relatvs neatkargums (biek itin liels, tpc jau tie ir dadi lmei), emerdentisms. (Skat., piemram, Jlija Murakovska lekcijas un grmatas.)

Tas pats attiecas ar uz hronoklasmu jomu. Viena lieta, ja apskatm atseviu mikroekonomisko hronoklasmu - bet otra lieta, k tas atsauksies - un vai vispr atsauksies - uz procesiem makroekonomisk lmen (kdos ie mikro procesi ir organizti)...

Tas nav nekas nezinms, tau fantastik to parasti lai garm, labkaj gadjum skar viegli un garmejot, k tauri bez efekta.

Bet da tipa varianti vartu bt vl interesantki nek viena klasma monotons

gjiens pa visu pasauli.

Un, ja vi ar ies pa visu pasauli, varbt, ka ies, katr gadjum radot ko savu, jaunu un interesantu? Nevis tikai bums, bums, bums vai krak, krak, krak...

7.2.

Vispr jau tas ir normli, ka vstures izmaiu un hronoklasmu izzinanu (vai fan-tazanu par tiem) sk ar abstraktu un vienkrotu, neizvrstu vai maz izvr-stu pieeju: teiksim, izmaia vienkri ir notikusi vai nav.

Praktiski tas iznk: pilnb ir vai nemaz nav.

Bez diem trajiem, absoltajiem variantiem ms diez vai sapratsim, kas vispr ir izmaia laik vai, teiksim, kas ir hronoklasms...

7.3.

Tau, ja papta tuvk, tad var redzt, ka ir vl citi varianti - piemram, daji izdevusies izmaia (bet kur ms pasaul atradsim tdu visvareno, kur sps vienmr perfekti izmaint visu?), sareti konkurences procesi starp dadiem un pretjiem efektiem un procesiem - utt. utt., utt. ...

Tas pats ar hronoklasmiem.

7.4.

(Skk, izvrstk dertu paptt... un laikam jau visupirms Jlija Murakovska zintnisko priekstatu attstbas teorij. Tur ir oti daudz kas, tai skait sava veida algoritmi prejai no statikas uz procesu un virssistmu prejai - vienkroti izsakoties, laika ievieanai sistm, visprinanai, aizieanai no veco priekstatu gsta...)

7.5.

Bet... hronoklasmu gadjum katastrofisms (gandrz vai ideoloija) smagi traucja domai\fantzijai virzties tlk. Ja jau vai katrs audiens sagrauj pasauli (jteic, tomr komiska aksioma!), tad ko tur vairs tlk ptt, sksim prdzvot - un iet pa rii...

Patlaban vl pat grti nojaust, kdas iespjas ms ar to esam palaidui garm - un vl turpinm laist...

7.6.

Protams, tpc jau nevajag krist otr galjb un domt, ka trajiem tuvi gadjumi vispr nav iespjami un ka viss vienmr bs bezgala sarets.

Tpat nevar izslgt, ka atsevii audieni var bt bstami.

8.1.

Vl.

Zinma veida vakuums vartu enert klasmu prus vai multipletus (kurus saista t vai cita simetrija)...

Var bt virtuli klasmi, kuri pie zinmiem nosacjumiem top reli. (Ar tepat zem kjm?)

8.2.

Spkstaciju viet (dada mroga, ar kabatas) klasmostacijas, kuras eners iespjas, alternatvas...

8.3.

Binrais klasms rodas, kad savieno divus vai vairkus komponentus, kurus

parasti tur atsevii. rts veids, k klasmus (to iespjas) uzglabt.

Paus komponentus nereti t ar sauc, par pusklasmiem (lai gan is jdziens, jdom, ir plaks)...

8.4.

Vl. Tds lnais hronoklasms, kuram sekas uzreiz nemaz nav redzamas, bet izpaudsies attstb pc 10 vai 100, vai 1000 gadiem.

Pagtnes hronoklasmu meklanas, statistikas, kontroles, utilizcijas un attstbas dienests.

8.5.

Hronoklasmi, kuri darbojas turpat uz vietas, - un attlintie.

Te gan biek liela nozme bs nevis paam klasmam, bet gan komunikciju sistmai, kd tas izplats. (Tai skait, reizm, telpas pabm.)

8.6.

Sples ar hronoklasmiem.

Vai var bt zinmajai Evolcijai ldzgas sples ar klasmiem? Ar laika ceojumiem? Ar citiem laika efektiem? Ar... paiem laikiem, ar laika formm, modeiem?

Varbt kaut kur td veid var tiem attstties kas ldzgs dzvbai?

8.7.

Tlk, varbt jau tagad ir iespjamas datorsples ar hronoklasmu (un ar citu paradoksu) modeiem?

(Jsk tau apgt...)

Varbt ir lietdergi sistematizt datorspls sastopamos trikus ar laiku?

Pats es nesplju un s lietas dieml absolti neprzinu.

8.8.

Klasmi acmredzot var evoluciont - pc dadiem scenrijiem.

Un koevoluciont.

Iespjams, vars sastdt kdu hronoklasmu algebru un hronoklasmu topoloiju (vai vl citu eometriju), kas apraksts to attiecbu shmas un evolcijas trajektorijas, vismaz tipisks.

8.9.

Duelis starp hronoklasmiem. Tam var bt savas patnbas. Teiksim, viens klasms apd otru, bet tas, pateicoties zinmam pretrungumam, neviennozmbai laik, var atgriezties un pat savukrt apst pirmo.

8.10.

Vai nav iespjami tdi attstti, gudri hronoklasmi, kuru mijiedarbbas atgdina ne tik daudz sadursmes mehnik un pat ne reakcijas mij, bet drzk sples ar kaut kdu skaitoanu?

8.11.

Un ja hronoklasms iemiesojas cilvk... tas ir, ja cilvka dzve (vai kds ts aspekts, vai epizode) ir (no temporls organizcijas viedoka) hronoklasms...

d situcij noncis cilvks (vai civilizcija) k domjos hronoklasms...

Hronoklasmtiskas kopienas tmekl (=?).

8.12.

Variants - uzrakstt apceri Mans kais k hronoklasms.

Dzvnieku pasaul: k plsgs hronoklasms med zldju hronoklasmu... j, un kur mdz kaut k ganties klasmtisks pavs...

Kdas mdz bt klasmtisko btu, organismu, populciju patnbas?

8.12a.

Bet vai no paiem klasmiem k tdiem var izveidoties kas ldzgs dzvai btnei?

Dubultbioloija: vispirms parastas dzvas btnes kst klasmtiskas (teiksim, laboratorij eksperiment), pc tam jau ie jaunie hronoklasmi organizjas kds klasmo-dzvbas forms... un tas viss tomr kaut k neizjk un sader kop!

Un droi vien vl evolucion! (Vai ar kaut k dubultgi?)

Ttad divdimensiju bioloija, B1 X B2?

8.13.

Un k izskats robegadjumi? Piemram, bezgalgi mazs hronoklasms vai bezgalgi liels, vai bezgalgi lns; ldzsvara stvoklis starp diviem klasmiem (vai trim)...

Hronoklasmam bezgalgi tuvs stvoklis (bet vl ne hronoklasms)... vai t k klasms, t k n (variantus!)...

Buridna hronoklasms: ldzgi k slavenais Buridna zelis, tas ir sastindzis ldzsvar (cik stabil? Varbt reizm ar oti ilgtspjg?) starp divm vai vairkm alternatvm iespjm.

8.14.

oti mazas jaudas klasmi var bt iecienti tehnik.

Tai skait, tos var lietot galda vai kabatas laika mans, ar kurm ir rti izsplt lielo laika ceojumu un citu operciju modeus (nevis uzreiz gzties nezinmaj).

8.15.

Palaidm vistu kt divus hronoklasmus. Otr rt skatmies: kdu tik putnu tur tagad nav!...

Bet vl cit otr rt - ...

Nu k tad vismaz viens no iem klasmiem varja bt oti dzi laik un skart ar putnu evolcijas procesu...

8.16.

Par kvantu skaitotjiem run diezgan daudz. Bet kda vartu bt datorika ar hronooperciju un hronoklasmu izmantoanu?

8.17.

Difzi (telp?), nenoteikti, varbtiski klasmi...

Kvantu lmen varbt visi klasmi (vai ar daiem izmumiem) ir varbtiski?

8.18.

Klasms (vismaz t askaj form) tomr ir paradokss. Varbt var aprakstt, k tas ietekm klasma aptvertos objektus un to pabas? K tds klasms dzvo?

8.19.

Bet nav teikts, ka paradoksam vajag tlt par katru cenu atrisinties. ai zi var bt oti daudzveidgas iespjas. Noformjot ts terminoloiski, ms varam apskatt, piemram, stacionros un kvazistacionros paradokslos stvokus...

Un vispr - uztaist vai veselu vrdncu, kura paldzs mums fantazt un domt

tlk...

8.20.

Situcijas, kad valsts dzv ir tdi paradoksi, ko tomr vajadztu atrisint. Bet... valdbai nav naudas! Varbt, ka stenb o paradoksu uzturana ir kdam izde-vga...

(Devidesmitajos skum bieka bija atruna: nav sakrtoti likumi. Pc tam - ka neesot naudas... Vai klasmu gadjum vartu bt arguments, ka nav sakrtoti dabas likumi?)

8.21.

Var bt konstrukcijas no klasmiem.

eit - bez tlkiem komentriem...

8.22.

Ar stabili un, k iet, monolti objekti reizm stenb satur labi kompenstus hronoklasmus... vai vl citus paradoksus.

8.23.

Un ja nu visas lietas patiesb sastv no td vai citd ldzsvar esoiem hronoklasmiem? (Ko tas vartu dot, kdas iespjas? Kas jauns par laiku un visprgo pasaules organizciju vartu td gadjum atklties?)

Ja nu katrs laika moments stenb ir iesnaudies hronoklasms?

Ko tas vartu dot?

8.24.

Iespjams, ka hronoklasmu skaits ir atkargs no atskaites sistmas.

(K esot kvantu lauka teorij ar daiu skaitu.)

9.

No kda Harija Potera fanfika uzmetuma (tulkots no krievu valodas).

Saruna notiek jau miera laikos.

Harijs: - Js ar Alu mam strdaties - tau patiesb abi esat fantaztji. Tikai viens politik, otrs fizik. Bet tu pat manu Deimsu esi aplaidis - agrk vi sirga vien ar praktiskajiem jociiem...

Viens no mums abiem (neatceros kur): - Tau artefaktoram tas ir dergi. Jo Deimss, kad izpilds savu plnu un pc jau eso parauga (ja neizdoms labku) uzvars Voldemortu vlreiz... Tas ir, septidesmitajos gados, lieka droba tau nekaits... Tad vi droi vien vairs neies par auroru.

Viens no mums (bet neatceros, tas pats vai otrs): - J, varbt vi sks izgudrot laikagrieus un citas ierces jauniem laika tipiem! Vi reizm jau tdas lietas uzklasm (такое выклазмывал)...

Es (oreiz atceros noteikti): - Izrds, ka laik ir tds plaums un brve... Kamr pats nebiju prbaudjis, ne iedomties nevarju, ka bs TIK vareni!

Harijs (domgi): - Ja Deimss vinns Voldemortu pagtn - tad varbt atkrt uzvara tagadn. Bet tad ir zem jautjuma ar Deimsa uzvara pagtn. Vrdu sakot, hronoklasms. Tas ir tik sareti...

Es: - N. Tur bs DIVI hronoklasmi, tavs un Deimsa. Katrs ar savm interesm

un ar plau spektru no iespjamm mijiedarbbm... Ttad VL SARETK - un tas mums ir izdevgi! Ir no k taist vislabkos variantus. J, lieks darbs - bet uz labu!

Bez tam tu jau zini - mans laika spls nekas netiek izncints, nk tikai klt.

Harijs (preciz): - VariantUS?

Es: - Protams. Vien lnij viss vajadzgais var nesaiet. Bet to jau ms vl visi kop apsvrsim... j?

Es (pc pauzes): - Varbt vislabk hronoprofesija ir hronoklasmu arhitekts. Vismaz tuvkajos laikos. Tikai tur vajag kdu ar stiprku domanu nek manj. Varbt lai Deimss iesk, bs jparun. Turklt viam iznks agrk, jo vi dzvo jau septidesmitajos - astodesmitajos...

eit ststtjs (Es) - deuss jeb puisis no manas. Oriinl Roulingai tda nav. Iespjams, noncis Ckkrp no lastju aprindm. Skum Deimsa, bet pc kopga laika ceojuma, palicis nkotn (tur pieejamki laikagriei), via dla Harija laikabiedrs. Apgst laika ceojumus un, iet, ne tikai (ttad - hronoopercijas). Pret politiku skeptisks, tomr ievadjis sarunas ar cilvkiem dados laikos (ar skol), lai vii dibintu treo, leiboristu kustbu (vl top Malfoja konservatori, kur Lcijs pamazm virza priekpln Drako, un liberi dumidoriei).

Als - puisis, kur ierads Ckkrp jau pc Dumidora nves un pc pdjs kaujas. (Bet vispr ai fanfik tikpat k nav krituo. Nejautjet, k tas iznca, saka tas, kur no manas.) T sportiski un pat eleganti nolca no debesm, to nevienam nepamanot... Mice zibengi ieskaitja viu Grifidor - gan pie tam stipri stostoties, t ka Alam bija paam jtulko ts teiktais. tri sadraudzjs ar Hariju. Laika ceoanas pretinieks. (Gadsimtu gudrba esot pret - lai gan via oponents tur saklausa drzk gadsimtu bailes.) Tau Harijs, kad vajag, via burkanu ignor (piemram, biei sazins ar pagtn atgriezuos Deimsu). Veido Ckkrp jauno politiu pulciu - uz kuru nk vairk cntji no Grifidora un Sldea, bet mazk darbinieki no Elpa un (pavisam maz) no Kraukanaga. Harijs tos pa jokam iesauca par Ala radbm (Als creatures, AC) - un t ar iegjs...

10.1.

Tlk! Varbt pati alternatvu savietojambas pakpe ir atkarga no dots telpas (telplaika) informcijas ietilpbas (ir tds matemtisks jdziens) - un var mainties? (Vai pat bt dada dadiem objektiem tai pa Visum?)

Un, kas vienos apstkos ir hronoklasms, citos varbt nav...

Ja manas trajektorijas pa labi un pa kreisi btu savietojamas tepat, tad ts vairs nevajadztu noirt, un everetisks alternatvas tad vartu realizties nevis citos Visumos, bet gan tepat, ai pa telplaik (vai ar gan t, gan t) - un pat vien un tai pa objekt. Un neveidotu klasmus. Tik vien vajag, lai telplaika struktra atautu veikt reiz divas s kustbas...

Lk, piemram, kvantu mehnik ir tuneefekti, kdu klasiskaj mehnik nav, un mikroobjekts var tikt cauri sienai, barjerai...

10.2.

Varbt ietilpba var mainties, ar pateicoties laika ceoanas attstbai?

Bt relatva, atkarga no t, kdas opercijas ar laiku mums ir pieejamas?

10.3.

Tam visam atkal var meklt analoijas cits nozars: kas klasiskaj mehnik nav savietojams, bioloij reizm ir - un kur tad vl kultras vstur...

10.4.

Bet varbt ar cilvks var sev savienot vairkus kda notikuma variantus vai pat veselas biogrfijas variantus. K to dart - tas jau ir nkoais jautjums...

(Bet, protams, tas prasa darbu.)

11.1.

Klasmi var bt relatvi ar cit nozm: lk, o objektu vai procesu dotais hronoklasms em, bet tur to - neem, un tas paliek nemaints vai vismaz netop klasmtisks. Bet treo em vji...

Nu teiksim, jebkda veida bioloiskie hronoklasmi vispr oti reti mdz ietekmt tri fiziklus procesus. Ja klasms ir kds neitrno process, tas oti vji iedarbojas uz procesiem, kas notiek ar citm vielm.

Bet emerdentos organizcijas lmeus ekonomisko klasmu gadjum es jau pieminju.

Vispr var runt par dot hronoklasma eksistences un... hm... pielietojambas apgabaliem.

11.2.

Pardoties arvien jauniem hronoklasmu veidiem, cilvki uzmangi seko, ar ko un k (un pie kdiem papildu nosacjumiem) dotais klasmu tips rea... Tas atstj iespaidu ar uz jaunu materilu radanu.

(Vrds materils eit lietots paplaint nozm, ne tikai k viela.)

Interesi izraisa gan klasmtiski inertie, gan otrdi - oti atsaucgie un pat aktvie materili. Tai skait - tdi, kas var pastiprint oti vjus hronoklasmus - vai pat pai tos meklt un pievilkt. (Klasmu katalizatori? Klasmu magnti? Klasmu atraktori?) Vai otrdi, automtiski neitralizt (kompenst vai pavisam deklasmt).

Vismaz ja pietiek tam enerijas.

11.2a.

(Un varbt vl kda nezinma parametra, nosauksim to pagaidm par nekaunbu... vai varbt prdrobu - дерзость? Frechheit? Bravery, Courage, Dare?)

11.3.

Fabrika rao tukus hronoklasmus - kuriem paiem sava satura ir maz (tikpat k nav), bet ir spja klasmt citas lietas (ja ne visas, tad oti pla spektr).

12.1.

Vl mazliet. Varbt klasmi var, piemram, izsldt cauri (vai pat uztaist ceu apkrt) singularittei un priet mantojum no viena Visuma otram?

Un no otr pirmajam tas ir, iet mantojum uz abm pusm...

Vai ds klasms vartu nest ar cilvku? Klasmonautu?

12.2.

Bet, ja hronoklasms ir Visuma skuma moment, tad varbt nemaz nevar pateikt, kur Visums ir paprieku, kur pc tam? Varbt pagtnes-nkotnes attiecbas ai punkt nav viennozmgas, bet, teiksim, svrsts, oscil?

Vai kaut k pastv reiz dados variantos? Ir vadmas, programmjamas?

(Tauri Visuma skum, Visumu maias punkt?)

Un ja mintaj punkt ir nevis viens klasms, bet vairki?

12.3.

Varbt ko ldzgu (ar mazjaudas klasmiem) var ierkot ar tehnik?

12.4.

Varbt Visums ir vai piebzts ar latentiem (slptiem, zemslieka) klasmiem (vai pat ar klasmu agregtiem un citm sistmm), un tie var ietekmt t evolciju (bet varbt pietiek ar daiem vai pat vienu)?

Bez Liel Sprdziena un Liel Antisprdziena, bez Liels Izkstanas un Liels Oscilcijas vartu bt ar Liel Hronoklasmu Sple...

Kuru cilvks vartu ar papildint, btiski piedalties taj.

(Ja mums nepietiek jaudas, lai tiei maintu Visuma enertiku, tad ms toties va-ram papildint vai maint t organizciju... kaut vai uztaisot kdu jaunu sceu, kaut vai ar pareizu tauriu paldzbu.)

12.5.

Kas zin, varbt, ja aizvktu visus klasmus, tad viens otrs objekts - vai pat Visums - paliktu nestabilks?

12.6.

Cita iespjam nozme vrdam klasmonauts: ceotjs klasmos, klasmu jr.

Varbt var ceot pat vien klasm, liel k jra un saret k nez kds labirints.

13.1.

Tas viss un vl daudz vairk var bt iespjams (vismaz fantastik), ja ms prstjam paus klasmus emt abstrakti virspusji iks, un viss, nek vairs nav - un izmantojam iespju skatt tos izvrstk.

(Ldzg veid vartu izvrst un attstt ar virkni citu laika efektu.)

Ldz im to dart traucja katastrofisms.

13.2.

Bet varbt idejas par hronoklasmu regulciju un attstanu - kdas vartu izstrdt fantastika - dos savu ieguldjumu, teiksim, rels sistmu pasaules izpratn (vai nu ja tur pastv hronoklasmi un kas ldzgs, vai pat ja nepastv)?

Henriham Altulleram ir, starp citu, neliels raksti ar nosaukumu K sarkot hronoklasmu (Г.С. Альтшуллер. Как устроить хроноклазм, 1965) - par vienu no izgudrotja darba pamieniem.

15.1.

K laika opercijas veicjam izturties, ko dart hronoklasma gadjum?

Kdi ldzinj fantastiskaj literatr ir manti hronoklasmu risinanas pamieni, veidi?

Un izmantoanas veidi (kaut negribot, iepriek neplnoti)?

Kuri no iem veidiem ir saistti ar jauniem temporlajiem efektiem, jaunm laika iezmm (vai pat jaunas laika formas atklanu\radanu\ievieanu)?

15.2.

Kdos gadjumos vartu bt izdevgi paam uztaist hronoklasmu?

Un uzturt?

Vai das situcijas nav bijuas fantastik jau esoos ststos?

Kur un kdm vajadzbm klasmu vartu izmantot?

Un situciju ar diviem klasmiem?

Vairkiem?

K izturties laika\vstures intervl, kur izveidojies daudz klasmu?

Un ja tik daudz, ka ar to jrins vai ik uz soa?

Ja neklasmtiskas vstures nemaz nav un klasms var rasties jebkur punkt un moment un jebkurai lietai?

15.3.

Pie viena: kas ir laika intervls? Vai tam ir ar citi analogi?

(Es eit nerunju par sazarotu intervlu vai tml., bet par citu lietu.)

Piemram, laika operciju veicjam intervls mkslas vstur vartu ar nebt tas pats, kas intervls politiskaj vstur - pat ja no pirm skata tie sakrt, tomr notikumi un struktra var atirties. Un virkne faktoru un notikumu, kuri skar mkslu, var nemaz neskart politiku (un otrdi). Bet ttad ar paas laika opercijas un to struktra atirsies?...

Vai ir iespjams ieviest jdzienu tematisk joma vai tma, vai tml. - kam btu praktiska nozme opercijs laik? Teiksim, dotaj kalendra laika intervl vien tm ir notikuas prmaias, bet cit nav... Plnojam laika operciju td un td reion (viet), td un td laika intervl, td un td tm...

(Un vai tad laika operciju attstbas vstur - vai vismaz hronofantastikas vstur - ms negaida vl kdi, ar pavisam, pavisam jauni jdzieni?

Vismaz parast attstb t mdz bt.)

17.1.

Pieemsim, ka pastv otrdais - apvrstais hronoklasms: tu nevari kdu darbu ieskt, pirms tas nav pabeigts!

(Dzv tdas situcijas gads. Vairk gan tad, ja kds, no kura darba iespja atkarga, ir uzlicis prk stingras prasbas, gribot no tevis jau ieskum to, kas, ti-camk, var rasties tikai darba gait...

Piemram, ja atzst tavas tiesbas izvirzt hipotzi viengi ar nosacjumu, ka t jau in brd atrisina visus jautjumus - tas ir, ka t ir jau pilngi gatava teorija. Sergeja Meijena piemrs no via Ldzjtbas principa.)

K vartu risint das situcijas?

(Relaj pasaul hipotzes tomr tiek izvirztas - lai gan retk nek vajadztu - un ar citi darbi tomr tiek veikti, pat situcijs, kad tiek novrots kas ldzgs apvrstajam hronoklasmam... Citreiz atkal netiek veikti pat tad, ja nekdu pau ru nav.)

17.2.

Un tlk visprinsim - fantastiski? Teiksim, ir atrasts pamiens, k paveikt darbu situcijs, kad tam nekdu nosacjumu nav... Vai tamldzgi.

17.3.

Ja ai idejai nerodas uzreiz pamatojums, var pieiet no otras puses un vispirms apskatt sekas, kdas rastos, ja t tomr notiktu (vismaz kd ierobeot mrog vai veid).

Varbt tas pat paldzs atrast pamatojumu.

20.

Un vl.

(1) K izskats apkrtj pasaule ar ts notikumu secbm un closakarbm, ja tu skaties uz to, pats esot hronoklasm, tas ir, no klasma iekienes?

Vai tas dod kdas jaunas iespjas?

(2) Kdas jaunas iespjas klasmi var dot paai ceoanai laik (k ar cita veida operanai ar laiku)?

(3) Uzrakstt apceri Hronoklasmi k resurss...

Vai, teiksim, Cik labi, ka man ir peejami hronoklasmi!

(4) Bet galu gal - kds btu laiks, kuram parasto laika momentu viet ir hronoklasmi? (Vai varbt gan momentu, gan lielku struktru viet.) Kur hronoklasmtisks pabas (precizt!) ir tipiskas paam laikam?

(5) Pie viena: k nosaka atirbu starp laika ceojumu\hronooperciju un pau laiku? Kdos gadjumos robea kst netrivila?

(6) Nav teikts, ka hronoklasms vienmr attiecas uz vienu un to pau laiku. K var transformties klasms, tam prejot no viena laika uz otru?

(Ar, teiksim, no tra uz lnu? No neprtraukta uz diskrtu? No fizikla uz bioloisku - vai otrdi? No ontoenzes uz filoenzes laiku - vai otrdi? No vienlnijas uz sazarotu vai otrdi?)

(7) K izskats klasms proces, kuram ir divi laiki? Vai trs?

(7a) Un kds ir laika ceojums no vienas laiku kopas uz citu?

(8) K izskattos hronoklasmtiska vide internet?

(9) Vispr: ko visu vartu dart pasaul, kur parasto objektu viet ir hronoklasmi? (Hronoklasms k sava veida materilais punkts, parastkais mehnikas utt. objekts?) Kur vai ikviens objekts ir paradoksls, sajdz sev divus\vairkus laik(met)us, varbt nemitgi kaut ko ener - un kas tur vl vartu bt... K vartu rkoties ar das, teiksim, mehnikas, objektiem, ko nebijuu no tdiem var dabt?

(10) Vai ir iespjama kda paradoksu algebra, paradoksu rini?

(11) K var hronoklasma radmos efektus sasniegt bez hronoklasma?

Kds ir idelais hronoklasms (klasma funkcijas tiek veiktas, bet paa hronoklasma nemaz nav)?

(12) Vai var uzmest, ieskumam, ar kaut kdu iespjamo funkciju sarakstu hronoklasmiem?

(13) Kdus pc iespjas stiprkus, askus, paradokslkus hronoklasmus vartu izdomt? Un pc iespjas produktvkus?

(14) Kdas vartu iedomties klasmu sistmas ar pc iespjas interesantkiem

sinttiskajiem (sistmiskajiem) efektiem?

(15) K vartu hronoklasmu ideju visprint? Attstt? Kas nk pc hronoklasma, kas ir radiklks, kas ir vl fantastiskks par hronoklasmu?

(16) Un k to vartu jauki izmantot literatr? Bet dzv (tas ir, k to vartu izmantot ststa varoi - vai stst esos civilizcijas)?

(17) Vai var iedomties kdus apstkus, kur laika jdziens vairs nav (vai tikpat k nav) izmantojams? Vlams, kaut ko attsttku (un nevis primitvku) par

mums pierasto. Kas bs, kad ar vienkri laiku vairs nepietiks? Kas bs pc laika?

(18) K izskattos process, kur nevis (vai ne tik daudz) norit kd gatav laik, bet kur pats nemitgi maina vai ener laiku?

(18a) Varbt ieskumam ceojums, kur mains nevis/ne vien tava koordinte laik, bet paa laika struktra?

Ieskuma ieskumam - tikai lokli, tev apkrt, saistb ar tevi?

21.1.

Un t tlk! Vajag tik domt.

Lai nav jtaisa analoija ar padomju fantastiku pirms 1957. un jkonstat, ka hronofantastik smagi domin tuv tmjuma (ближний прицел) darbi

Tas ir, kad fantazja tikai par to, kas ita rels un pat tuvu sasniedzams no t bra zintnes viedoka.

21.2.

Hronofantastika gan pagaidm neiet tik rela burtiski d nozm.

(Neviens droi nezin, vai laika mana vispr ir, vai nav iespjama*.)

Tau taj ir pa iesakojuies zinmi standarti - atbilstoi bra priekstatam par laiku un bra literrajai tradcijai -, kurus baids prkpt, sargjot kaut ko ldzgu relismam... Tas ir, baids savas tradcijas un izpratni attstt.

Piemram,

1) laika manas principil ldzba pirmatkljja Velsa automobilim un

2) bailes no hronoklasmiem.

21.2a.

* Fantzijai un literatrai gan tas nemaz tik oti netrauc. Tai tau pat nav tik svargi, vai maija ir, vai nav iespjama... Jo vairk tpc, ka lidojo paklja ideja gan maz kur der, toties pati ideja par lidoanu...

K pankt burvju efektus bez pam burvestbm? Nu vismaz literatra to var!...

21.3.

Lai gan kds te relisms, ja realitt laika manas vl nemaz nav.

Varbt tpc ar nav, ka ms domjam prk piezemti, esam par daudz veco auro priekstatu var, tmjam par tuvu?

21.4.

Bez tam td veid cenas ar izvairties no pretrunm - bet tas tikpat neldz; starpba vien t, ka tagad pai savas pretrunas neredz!

Fantastik pretrunas ir normla lieta. Jau tpc vien, ka fantastiskais modelis vienmr bs nepilngs un atirgs no realittes, ar no fantastisks, tas vairk vai

mazk saturs ar pretrunas. Bet droi vien, ka ne tikai tpc.

Tiesa, pretrunas, tpat k viss prjais darb, var bt augstas vai zemas kvalittes. Ttad jo vairk der ts zint!

21.5.

(Ldzinj hronofantastikas vsture, starp citu, liecina, ka laika mana pretrunas d brokasts - un no t aug lielka un stiprka... tas ir, ideja no t attsts.

Ttad - vajag zint!)

21.6.

stenb jau dvain relisma principus tomr prkpj, vajadzbai pc jaunm idejm un sietiem prasot savu, - tau dara to prk reti un, galvenais, nedroi.

21.7.

Bet, kur vien raksta par Jefremova Andromdas Miglju (publicts 1957.), lasot ir tda sajta, ka toreiz visi fantasti atviegloti uzelpoja - vai drzk, ka vii tikai toreiz pa stam ska elpot. (Lai gan n, ne visi. Viens otrs neganti protestja.) Tu-v tmjuma monopols bija lauzts.

(PSRS un acmredzot lielkaj da lera - tolaik t ar teica socilisma nometne! - valstu. Ldzga loma, pai Polij, varbt bija Staislavam Lemam, vienam no paiem izcilkajiem fantastiem pasaules vstur?)

21.8.

iet, bailes no hronoklasmiem tagad ir lielkais traucklis hronofantastikai.

Bet domt vajag - un var. Lk, pat es esmu varjis o to izdomt. Nerunjot jau par Tomu.

22.1.

Atkpe 5. Vsturiska piezme.

Tuv tmjuma monopols bija gzts - bet jau 1970-jos gados minjumi kontuzt fantastiku PSRS atkrtojs. Nu fantastiem ska prmest, ka vii par daudz aizraujas ar zintni un idejm, bet it k par maz - ar morles jautjumiem, kas stai literatrai ir jrisina, turklt ikvienam darbam obligatorisk krt...

Un atkal demagoiskais vai nu - vai: vai nu cilvkzinana - vai tehnicisms.

(Atovs to dvja par kapteini Nemo bez Nautila.)

22.2.

Un, protams, visu laiku runja garm - nevis par to, ko (un kam) dotais darbs var dot, bet gan par t atbilstbu nosaukumam (dailiteratra) un tam, ko par o nosaukumu ir sadomjuies cunftes specilisti (st literatra)... Ar fantastiku atkal apgjs sengrieu domtja Prokrusta stil.

Lietas tika skattas nevis daudzu sistmu kontekst, k msdieng doman, bet gan pc to atbilstbas kanonam. Tas bija izdevgi.

22.3.

Zinm mr ie kritii savu panca: fantastikas kvalitte (PSRS) tiem pasliktinjs, toties vai ikkatras (ne tikai fantastisks) grmatas anotcij tika mints, ka autors skata tikumisks problmas. Kas labs no t tika paai tikumbai, atliek viengi mint... Acmredzot kontuzana atbilda ar valdos varas interesm: vl viena iespja fantastus regult.

22.4.

Gan jatzm, ka vl lielku lomu fantastikas regres tolaik bs nospljusi tie varas iejaukans - piemram (viens no slavenkajiem piemriem), nomainot izdevniecbas Molodaja gvardija fantastisks literatras redakciju.

(Publicana PSRS bija btb valsts monopols. Bet daudzm lietm, ar fantastikai - kuru vispr izdeva maz -, t vl bija visum koncentrta nedaudzs viets - ldz ar to vienai redakcijai varja bt liela nozme.)

Un sakars te bs stipri neviennozmgs, ne jau visi lirii bija varas fani vai pai pakvgie, savukrt varu interesja ne tik daudz morle, bet kas cits... Tau kontuzt kontuzja k vieni, t otri!

(Plus vl, k ir lasts, ap jauno Molodaja gvardija redakciju izveidojs pat tda k mafija, kura izmantoja administratvo resursu un netrus pamienus, tus apmelojumus ieskaitot, lai mintu novkt no cea konkurentus, sev nevlamos fantastus, tai skait ar... ebreju izcelsmes krievu autorus.)

22.5.

Bet msdienu Krievij paprva fantastikas daa lam demokrtus (lai gan demokrtija Krievijai neko sliktu nav nodarjusi, t vienkri nav tur bijusi!) un visprcilvcisks vrtbas. Un paldz uzturt taut katastrofiskas noskaas - kad ar morlo pusi, pai ar humnismu, it k varot nerinties, jo vajag izdzvot, izdzvot, izdzvot, izdzvot...

Ar vrdu sakot, paldz gatavot lielgabalu gau - un paklausgu elektortu. Tam acmredzot ir pieprasjums, atliek uzmint, kur visvairk...

22.6.

Bet tas viss ar rda, ka fantastikai ir lielas iespjas un pietiekami svarga nozme - ja jau to grib iegt visdi (...).

23.1.

T, lk, dads pasaules das neoliberi un ovinisti apbrnojam saska norda sabiedrb un cilvku smadzens visu, kas var trauct mrketinga vai varas patvaai.

(Ieskaitot tradicionls vrtbas - eit neanalizsim, kuras varbt btu to vrtas, kaut ar ne ar tdiem pamieniem, bet kuras noteikti n, - un pat nacionls valstis... Buldozers nk!)

Protams, ka neizdosies, - tomr galvasspju bs vl daudz.

23.2.

Pie tam o spku prstvji briem var bt tikpat neizvlgi polittehnoloijs, k augmint mafija.

23.3.

iet, ka zmgs ir gadjums, k Latvij novca no cea zao premjeru Induli Emsi, kur bija atvies publiski ieminties par tklveida struktrm, ar to, protams, domjot ne jau pau organizcijas formu, bet gan noteiktus spkus...

Grtk bija nobdt mal - viiem princip daudz bstamko - socildemokrtu lderi Juri Bojru; tau ar tas viiem galu gal izdevs. Cik saprotu, Bojrs bija gatavs vl cnties - bet partija... teiksim t mreni, ne visi un ne vienmr...

(Pie tam jem vr, ka partiju biedri ar skats televizoru un var bt

ietekmjami.)

23.4.

Savukrt Krievij nekautrjas ar no atkltm represijm un pat slepkavbm.

Zmgi, ka visctgk slepkavo tos, kuri norda uz korupciju. Litvienko, Magitskis, emcovs, Navanijs...

Cietum nogalint Sergeja Magitska - ne politia, bet jurista, kur bija atkljis liela mroga korupciju, pie tam vl Putinam ms struktrs, - liet vii gan ar pai uzrvs. Sankcijas!... Tau Krievijas varasvri jau ir pieradui lst ar galvu

mslos un pie tam vl tlot triumfatorus...

Tikai nez, cik ilgi vl t vars. Sk jau iet pri malm. Viens varas apmots bandts 2023. g. vasar jau sacla dumpi un veda savu privto armiju uz Maskavu...

Atkpes beigas.

69. OPERCIJAS MIGL?

1. LAIKA OPERCIJAS NEZINM VSTUR?

1.1

Dotais teksts skotnji rads k piezmes pie Normunda Grostia grmatas Atvrtais laiks.

1.2

...Pc citas versijas anna ir nevis zemnieku meitene, bet gan princese no dinastijas jaunk, Orlenas atzara. Un vias galven misija ir liecint, ka arls patiesi ir karaa dls, nevis dzimis no kda karalienes Izabellas pieldzja (ko, starp citu, nevar pilnb izslgt). T.i., ka arlam ir pilngi likumgas tiesbas uz Francijas troni (kas mazintu Anglijas karaa, dinastijas tlka radinieka, pretenziju svaru un uzlabotu arla piekritju pozcijas valst).

Skat. Andrejs Balabuha Kad vstures mcbgrmatas melo: Pagtne, kuras nebija. (Андрей Балабуха Когда врут учебники истории: Прошлое, которого не было, М., 2005.)

Klasisk versija par annu dArku ir oti skaista. (Bet vai tas jau pats par sevi nav aizdomgi?) Tau ar alternatv versija ir pietiekami skaista. Galvenais - darbi - tau paliek...

1.3

Interesanti (ne tikai aj, bet ar visprg gadjum): uz kdu vstures versiju operatori brauc, bet kda versija ir rela.

Un k versiju atirba un maia (vstur oti izplatta lieta) ietekm laika opercijas.

Ms tau slikti zinm vsturi, kur darbojamies un kuru mainm!

(Caurmr cik procentos no laika opercijm tas var izrdties btiski?)

1.4

Laika izlkoana var o nezinanu samazint, bet diez vai pilnb novrst.

pai, ja runa ir ne vien par atseviiem faktiem, bet par dziku vsturisko procesu izpratni.

Bez tam pati izlkoana - un taj gto datu izpratne - tau ar balsts uz zinmiem piemumiem par vsturi... Ja jums ir greiza vai stipri nepilnga teorija, tad pat faktu zinana var neldzt, jo js os faktus sapratsiet ne t.

Un pat meklsiet ne to.

1.5

Tau ar fakti ir zinmi ne tuvu, ne tuvu, ne tuvu ne pietiekoi.

Ko nozm tas vien, cik daudz rakstt ir gjis boj un cik maz ir saglabjies no senajiem laikiem! Un vai tad tikai no tiem?

Diez vai izlkoana to visu var aizstt.

(Vai ar tai jbt oti masvai? Tau ar te var rasties savas problmas.)

1.6

Laika opercijas acmredzot ir btiski saisttas ar vstures teorijas, vstures filozofijas un metodoloijas jautjumiem.

(Kda jga iet medbs, ja galgi nepazst meu?

Un pat sti nemk iepazt)

Tomr hronofantastika s lietas atspoguo oti vaki.

Un iznk, ka laika operciju problemtika tur gandrz vienmr aplkota oti vienkroti un nabadzgi. Un t no gada uz gadu, no darba uz darbu...

1.6

Vstures izmaiu problemtika patiesb bs milzga (un milzgi interesanta). Pat relistisk un fantastisk literatra pa abm kop, visticamk, ir apguvuas vien nelielu dau no ts. Bet prjo lai garm.

Ja samro problmu bagtbu ar autoru skaitu vai ikkatram autoram neiznktu pa veselam kljienam interesantu un pat talantgu ideju?

1.8

Runa eit ir galvenokrt par vsturi, kas tiek pieemta k vienlnijas, nevis par sazaroto vai vl kdu daudzvariantu vsturi. No t problma daudz nemains, jebkur gadjum ir jzina, kur tu darbojies.

(Un pat - k varam redzt vrtbu un pozciju jautjum - kds esi tu, kas darbojies, kda ir tava pozcija.)

Bet sazarotaj variant droi vien nks klt kaut kas vl, un jautjums ks vl saretks.

Lai gan ldz ar to ar iespju fantastikai - vl vairk. Gan idejisko, gan literro!

2. (Atkpe) AR TEORIJU VAR NEPIETIKT

2.1

Vl interesantk ir tas, ka vstures process (ar zinmais vienlnijas un bez laika opercijm) ir tik sarets un... atvrts, ka tas droi vien nemaz nevar tikt aptverts ar kdu vienu teoriju (modeli).

Tas ir, vienas pilngas vstures teorijas nemaz nav un droi vien pat nevar bt - un acmredzot ir nepiecieama pastvga daudzmodeu sple...

2.2

Domanas loisk forma, ko sauc par teoriju, acmredzot ir par vaku, lai aptvertu tik saretu realitti.

2.3

Gdea (Kurt Friedrich Gdel) teormas (1930.) un Makkai - Reijesa (Michael Makkai, Gonzalo E. Reyes) teorma (1975.) matemtiskaj loik pierda, ka

ne vienmr priekmets var tikt aptverts ar vienu teoriju:

pirmaj gadjum paliek atsevii teorij nepamatoti izteikumi, otraj vispr nav vienota un kaut cik pilnga modea, bet ir vairki neatkargi

Tas gan bs skatts no dzelaino matemtisks loikas standartu viedoka - tau acmredzot ideja paliek spk ar visprg gadjum.

2.4

(Piezme. Makkai un Reijesa teorm skatt viena vienota modea neesamba, cik atceros, esot spk tdos gadjumos, kad teorijas priekmets matemtiski nevar tikt aprakstts pat ar tdm oti visprgm lietm, ko sauc par pretoposiem vai tamldzgi - krieviski предтопос, angliski pretopos. Ar kvantu mehnika it k drusku ejot r no pretoposiem, bet tikai drusku...)

2.5

Lk, viena s formas, teorijas, patnba. Teorija iet uz vienu pusi, no saviem pamatiem, bzes idealizcijm, aksiomm uz konkrtajiem secinjumiem. Un sti nevar maint savus pamatus, iziet rpus to uzliktajiem ierobeojumiem.

To gan briem dara teortiis, tau - vairk vai mazk neatkargi no paas teorijas... un nesistemtiski, neteortiski, var teikt - k pagads...

2.6

Teoriju dakrt var teortiski attstt cita teorija, priekmetisk vai metodoloisk. Bet varbt pat vars to dart gandrz vienmr, kad zintnes metodoloija bs tiktl attstta.

(Ko vartu paveikt TRIZ pieeja; cik zinu, rdzinieks Jlijs Murakovskis pie t sekmgi strd. Tas ir, pie zintnisko priekstatu attstbas\attstanas teorijas.)

2.7

Bet vai ar to pietiks?

Jo agri vai vlu ar o citu teoriju var atkrtoties tas pats joks. Labi, teorija A var attstt teoriju B - bet kda teorija tad attsts pau A?

Un t tlk...

2.8

Tas ir svargi, un jo pai, ja grib tikt pie visprgs jaunrades [teorijas]

(TRIZ metodologi grib un pareizi dara!)

Bet pagaidm iznk, ka vecs domanas sistmas vienmr ir galu gal jlau, jnorda, jatmet un nevis jattsta, - jo paattstties ts sti nav spjgas...

2.9

Domju, ka jatrod jaunas domanas loisks formas, vl stiprkas par teoriju.

das formas, kaut vl neapzintas, gaism neizceltas, vartu objektvi pastvt. Pati zintnes un vispr domanas attstba tau notiek! Ttad acmredzot ir ar attiecgs objektvs likumsakarbas, ko var apzint. Un virzt tlk.

TRIZ metodoloij ir zinmi instrumenti dam darbam.

Un kaut kas ir SMD metodoloij. Vl kaut kas - Vladimira Biblera darbos, dialoik. Varbt vl kur.

2.10

Jebkurai idejai (modelim) acmredzot ir, ldzgi k matemtik, savs defincijas apgabals un savs pielietojambas apgabals. Jebkura ideja ir ierobeota jau tpc vien, ka t ir ideja.

Jautjums, kas sti notiek pc tam?

2.11

Kpc visam jattsts, bet domanas loikas formm n? Vai tad t nav

jaunrade - kura ttad ar ir japtver visprgai jaunrades [teorijai]?

No otras puses, jaunrade var bt sistemtiskas domanas forma, kop TRIZ raans tas ir jau acmredzami.

Bet - visprg veid t diez vai bs tiei teorija; manuprt, kaut kas stiprks.

2.12

Galj gadjum - jsavieno pretrungas pabas: sistemtiskums un neierobeota paattstba; atbilstba tagadnes zinanm - un spja kaut kd veid ietvert ar nkotni (vl sti nezinmu un pat - objektvi atvrtu); noteikts domanas priekmets - un spja iziet rpus t, varbt kaut kd zi pat aptvert vai visu pasauli.

Laika manu gadjum - acmredzot visu laiku t visdaudzveidgkajs forms, pabs un efektos... un viss transformcijs un attstbas iespjs... visus iespjamos laikus... Nu kaut k t.

K teorijai (visprgk - domanas sistmai, sistemtisks domanas formai) paredzt paai savas kdas? K iekaut (kaut kd zi un kaut kd mr) savas alternatvas un izmaias, turpmko attstbu, savu nkotni?

K tai aptvert visu, ja is viss var nemitgi papildinties un mainties, ar paos pamatos? K apvienot sistm to, kas pc savas btbas vienmr lauas r no sistmas? K maint visprgos pamatus, uz kuriem tu balsties mainot?

Neticami, ka to var sasniegt? Nopietnas lietas jau ieskum mdz bt neticamas!

2.13

Iespjams, ka te paldzs izcil XX gadsimta filozofa (manuprt, superklasia) Vladimira Biblera (Владимир Соломонович Библер, 1918-2000) idejas. Via darbus man, neprofesionlim, gan parasti ir grti saprast - bet, ko izdodas saprast, tas ir kolosli!

2.14

Piezme. tons reiz teica, ka vi ir savu redzjis un paveicis tpc, ka stvjis uz milu pleciem... Man ir aizdomas, ka tagad radusies kvalitatvi jauna situcija: milu ir jau tik daudz, ka uz viu pleciem var ne tikai stvt, pa tiem var pastaigties!

2.15

Interesanti varbt bs pavrot teoriju pielietoanas jomu.

Neviena teorija - elektromagntisma vai kda cita - nevar man diktt, kur dotaj sekund iespraust tepseli. Vai ko dotaj mint teikt dotajam pacientam. To izlemju es, subjekts, izmantojot, pielietojot man rcb esoos modeus un konkrts situcijas przinanu (kas faktiski ar ir modelis).

Ierastais uzskats par zintnes pielietoanu, ka teorija vienkri em un dikt, kas praksei jdara, eit bs japgrie gandrz vai otrdi.

Tas gan ir mazk redzams, ja dzve ir labi sagrafta jau gatavos cehos un raoanas uzdevumos... tas ir, ja aj zi ir maz jaunrades.

2.16

Bet msdiens tas redzams tomr ir - kaut vai lietiaj matemtik un praktiskaj psihoterapij, kur nereti priekmetisks patiesbas un modei, un veselas zintnisks pieejas tiek izvltas, savktas un organiztas atkarb no

mra.

2.17

Mrim ir liela nozme ar TRIZ metodoloij. Ldztekus attstbai, kas iziet no lietu

eso stvoka, TRIZ apskata attstbu, kas iziet no mra (ДЦ, Достойная Цель)

- un t pat nav obligti saistta ar kdu no jau esoajiem zintnes priekmetiem un nozarm: taisni mris galu gal var likt radt jaunas...

(Ldzgi ar tehnik, mksl un citur.)

iet, vl lielka loma mriem ir SMD metodoloij.

2.18

Zintne parasti ir domta atseviu, pa vienam, modeu radanai.

(Pie tam atseviais modelis nereti tiek pozicionts t, it k tas noteiktu visu realitti, - t notika ar marksismu, no t esam cietui medicn, tas ir veicinjis ekoloisko krzi...)

Bet pielietoan nereti jau notiek (beidzot!) daudzmodeu sples

Jo dzve tau ir visa kop un nedals tms (nozars, priekmetos) tik strikti, k zintne. Bet, kad tomr dals, tad prakses un zintnes iedaljumi - visprg gadjum - nesakrt.

Protams, sple skan nenoteikti, un te vajadzs vairk sistmiskuma.

2.19

Ja nemaldos, Kants prasmi pielietot idejas (ttad modeus) realitt sauca par sprieanas spju, bet ts pretstatu - par mubu... Lietas btba te nav psiholoij, bet gan metod. Un, ja fundamentli - un vispusgi - un nemitgi - neattsta paas zintnes metodes, tad, apgstamajai pasaulei kstot arvien saretkai un iespjm bagtkai, mums draud noslkana mubas oken...

Bet pagaidm ptnieku, kuri ts nopietni un stratiski attsta, ir oti maz.

2.20

Nkotn gan varbt metodoloija un pat metodoloijas attstana (ar sprieanas spjas attstana) iznks dabisks un parasts otrais stvs vai jebkuram ptjumam. (Vismaz princip; var jau ar bt, ka tai vai cit konkrt gadjum lieta vl ilgi to neprasa - tau gatavam uz to ir jbt.)

Un tad skaidri iznk, ka ptjums kd noteikt priekmet nav tikai ptjums aj priekmet!

Bet ldz tam vl jtiek.

Varbt in ce tiei radsies jaun, superteortisk domanas forma.

2.21

Piezme.

Pagaidm plaas rados masas ir pieraduas strdt viengi teoriju lmen preczk, intervl no fakta ldz teorijai. Katra teorija tiek radta it k tuk viet, augstko lmeu iespjas tiek palaistas garm (vai emtas vien nejaui un sti neapzinti).

2.22

...Un k tad vispr tiek radtas teortisks idejas? Ziniet, iedvesm iedvess, intucija uz...intuja un vispr - bols uzkrita uz galvas (bet garm vl noskrja melns kais ar tuku spaini)...

Par bolu, t ir pasaka, ce uz gravitcijas likumu stenb bija pagar ideju evolcijas process. Huks pat bija ticis ai tm tik tlu, ka vlk uzskatja tona ideju par plaitu (tur gan viam nebija taisnba)...

Metodologs Jlijs Murakovskis ar vstures faktiem pierda, ka ar ststi par citiem tdiem slaveniem gadjumiem (piemram, par Mendeejevu vai Rentgenu) stenb ir pasakas, popsa.

Bet kop, manuprt, sank jau horors: apburt princese gu un gu, un gu...

3. LAIKA OPERCIJAS K VSTURI SAREJOS FAKTORS

3.1

Bet ar to lieta vl nebeidzas!

Tlk, paas laika opercijas, paplainot rel vsturisk procesa brvbas pakpju telpu, iespju daudzumu, padars vstures izzinanu vl saretku!

Un, ja ms stipri nepilngi izprotam pat vsturi bez laika opercijm, - cik tad efektvas bs s opercijas? Ko tad ms no tm dabsim stenb?

3.2

Tlk. Kdai btu jbt vstures zintnei, kas emtu vr ar laika opercijas?

(Vismaz fantastam to zint btu dergi - un ar vienkri interesanti.)

K izskats atsevia laika opercija, to fantastika reizm apraksta. Bet k ai nozar izskats viss klimats kop?

K tas ir, ja laika opercijas (un pat to sadursmes vai citas mijiedarbbas) kst par sistemtisku faktoru vstur? Kdas vartu bt visprgas likumsakarbas vsturei ar laika opercijm?

K to vartu apskatt kda vstures teorija nkotn? Kdi jauni, varbt ar fundamentli, jdzieni vartu pardties? K attstsies vstures ptniecbas metodes? K tas viss vartu ietekmt, piemram, arheoloiju?

Un t tlk...

3.3

K vstures zintne attstsies, un kdu iespaidu attstba atsts uz laika opercijm?

Tlk, kdu iespaidu atsts attstbas nevienmrgums? Piemram, tas, ka jauna stadija var dot jaunas atzias, bet ar, pai skum, jaunas kdas? Savukrt uz stadijas beigm arvien vairk izpaudsies ts novecoana, veco uzskatu nepilnbas.

3.4

Varbt laika operatoriem bs nemitgi jmcs, apgstot jaunas vstures atzias (tai skait - gtas ar laika operciju paldzbu vis pasaul)?

Vai pat regulri jprskata visa vstures izpratne?

(No otras puses, reizm s revzijas var saturt ar kdas un maldus.)

4. LAIKA OPERCIJAS UN

VSTURES NELINERAIS RAKSTURS.

4.1

Visu vstures procesu kontrolt un izmaint nav iespjams, ttad pc opercijas

paliks ar kdas lietas un tendences no vec varianta. Kas notiks tlk?

4.2

Vai laika opercija ir uz visiem laikiem? Vai dadas opercijas nav sav starp atirgas ar, t teikt, pc noturguma?

4.3

Vien no klasiskajiem hronofantastikas darbiem, Aizeka Azimova Mbas gal (Isaac Asimov. The End of Eternity. 1954-1955), ir pieemts, ka vsturi mainos iedarbbas sekas pc kda laika norimst un tlko vairs neietekm.

(Lai gan Azimovam bija ar darbbas ar oti tlejom sekm.)

Bet vai vienmr bs t? Vai pat tas vl nav prk vienkrots, prk liners priekstats?

4.4

Vai pati eso vsture, vsturisk vide nevar izrdties aktvka nek domts - un vai vecs un jauns vstures komponentu mijedarbba reizm nevar iet oti ilgi?

Bet atsevios gadjumos pat vienmr vai tuvu tam? Vai ar ik pa laikam (it k pki) atjaunojoties?

4.5

Piemrs: Krievijas mocans, jau vairkus gadsimtus raustoties starp modernizcijas minjumiem un atkritieniem.

(Acmredzot pat bez laika operciju paldzbas.

Bet, ja nu tomr Vladimiras Suzdaas anomlija, ar ko t lieta iesks XII gs., btu radusies laika opercijas rezultt, tad efekts ir izncis stipri ilglaicgs - un pie tam daudz saretks, nek mdz attlot fantastik.)

4.6

Ttad - vai stenb nevar bt visdadkie varianti, k ilgst un k rezultjas abu vsturu, vecs un jauns (pieemsim, ka ir tikai divas), mijiedarbba?

(Un ttad, visprg gadjum, ar pati izmaia vstur.)

Kaut vai ldzgi k mintaj Krievijas piemr - kur bija ilgstoa u sareta dadu tendenu mijiedarbba pat vien pa, uz vietas tapu vstur.

Ka izmaia vienkri ir notikusi vai vienkri nav - tas tomr ir ausmgs vienkrojums. stenb rezulttu spektrs var bt nesaldzinmi plaks...

4.7

Ttad. Vai nkamajai laika opercijai vienmr bs darana ar kdu vienu viennozmgi fikstu stvokli - kas bs skaidri saprotams k iepriekjs, pdjs laika opercijas sekas, un tikai?

Vai ar kaut ko drzk neviennozmgu, iekjm rezervm bagtu un dzvu?

oti iespjams, ka dados gadjumos var iznkt dadi.

4.8

Fantastik reizm tdas lietas ir pa daai attlotas - tau nav izdarti visprgi secinjumi.

(Vai ar tie bijui par daudz visprgi, mazsaturgi un nelgi vienkroti - teiksim, ka neko maint nedrkst. Pasaki: neko, un tlk vairs nav jdom, cik jauki!)

4.9

Vsture sastv drzk no atvrtm sistmm nek no sev noslgtm lietm. Viennozmgi fiksts stvoklis, iet, atkal bs idealizcija, kuras ieganai ms no daudz k abstrahjamies. Nereti iznk, ka prk daudz.

Ar ekoloij, iet, var sastapties ar ldzgm lietm...

Bet, ja ar atvrtm sistmm nevar vai nedrkst darboties, tad jau vispr neko nedrkst, ar elpot n. Blas!

4.10

Tau - darbojoties vstur, var bt daudz vairk piedzvojumu, nek mums tagad liekas.

(Pat ja ms bsim visai labi apbruoti ar zinanm... visu jau zint tomr nevar.)

Parastajos vstures ststos ir milzgs klsts visdu piedzvojumu un pavrsienu. Ar laika opercijm tas diez vai bs vienkrk - drzk otrdi, no tiem var iznkt vl ar kdi laika efekti un piedzvojumi.

(Laika operatoru tehniskais prsvars gan briem var spraigumu mazint, toties virkne citu faktoru to palielins. Bez tam nav teikts, ka visi operatori, ar no dadiem gadsimtiem, darbojas idel harmonij un saska.)

4.11

Protams, var bt ar sinttiskie jeb sistmu efekti: laiku saskarsme var radt ar tdas lietas, kdas parastaj vstur, atseviajos laikos, nebija zinmas vai pat ne iedomjamas!

Viens no mriem fantastam var bt ar du, izteikti jaunu, efektu meklana.

Kas viss var nkt r no divu/vairku laikmetu un no divu/vairku alternatvo vsturu mijiedarbbas, tds, kas nevien atseviaj laikmet un nevien atseviaj vstur nevarja bt!

4.12

Laika opercijas parasti skata k vienpusjas darbbas. Bet...

K tas izskats no otras puses?

K dotais laikmets dzvo un tiek gal (varbt, ka tomr tiek) ar visu (un pat maingu) laika operciju kopumu, kds taj tiek veikts?

4.13

Vl svargk: kdas ir LAIKU SADARBBAS iespjas un formas?

5. PAORGANIZCIJA.

5.1

Un vl. Diez vai var izslgt iespju, ka viens pagtnes cilvks/spks sarun ar

kdu tagadnes cilvku/spku kopgi bdt cauri kdu abiem izdevgu notikumu gaitu (sava veida paorganizcija laik).

Savukrt citi spki var sarunt ko citu (vairkas paorganizcijas laik)...

Un varbt s dtes turpins vl ar nkotn...

(Un vl var bt paorganizcija Evereta laiktelp, tas ir, starp dadiem alternatvs vstures variantiem.)

Bet varbt ts vispr ir atvrtas...

5.2

Un ttad mums jau ir darana ar daudzlaiku - un daudzsubjektu - operciju kompleksiem.

Vai ar - apvrst skatjum - ar hrono-aktvu laika (vsturisko) vidi.

Ttad vl saretk, vl attsttk!

5.3

Starp citu, te var rasties ar komiski efekti.

Ja dalbnieki no viena laika slikti przin un saprot otru (vai treo utt.) laiku...

(Dai kompleksi varbt rko saviem dalbniekiem specilus slepenus kursus?)

Vai pie zinmiem procesiem kompleksa iekien. Teiksim, ja partneri mina viens otru piemaukt.

(Traiskus efektus es bez lielas nepiecieambas apskatt negribu. Drmbu jau tpat kultr ir par daudz.)

5.4

Vispr jau paorganizties var ne tikai cilvki un socilie spki, bet briem pat sazin kas.

Kira Buliova stst Glbiet Gainu! (Кир Булычев. Спасите Галю!, 1990) paorganizcijas procesi, cik atceros, aptvra... bijus rotalietu (tai skait elektronisko) fabrikas miskasti jeb izgztuvi (vai pamestu noliktavu?) - kura ldz ar to prtapa noslpumain, brnumu piln un cilvkam nereti bstam Zon...

(Te, iet, ir ar zinma parodija par bru Strugacku Pikniku cemal jeb Stalkeru.)

Piezme. Vai var veidoties koalcijas starp dadm reiona miskastm?

5.5

Iespjams, ar visdadkajiem paorganizcijas procesiem, ar tds joms, kur to agrk nebija, turpmk bs jrins arvien vairk - un jmk apieties. Pati dzves vide iegst arvien jaunas kvalittes, evolucion.

Un, piemram, ja plai ieviessies t sauktais lietu internets...

(Starp citu, vai ar laik, kaut kd mr?)

6. MSU PAU SAIMNIECBA:

VRTBAS, POZCIJAS, VIRSMODEI

6.1

Bez tam (jo vairk vstur, liel mr humanitr nozar,) izzias materilu var ietekmt ar vrtbas. Un vispr - ptnieku (visas kopienas, kdas grupas vai individul) pozcija.

6.2

(Pat ideoloija: piemram, populro Marijas Gimbutienes versiju par indoeiropieu izcelsmi ietekmja feminisms.

versija pietiekami labi sakrt ar faktiem, lai to atztu liela daa zintnieku. Bet nepietiekami labi, lai citi zintnieki to nevartu apaubt. sti droas teorijas ai jautjum vl nav.)

6.3

Zintnisko ideju attstb ts mdz bt t saukto virsmodeu lom (termins no

zintnisko priekstatu attstbas teorijas).

Virsmodei, neieejot pa dots teorijas (vai pat vispr zintnes) priekmet un biei vien pat netiekot sti apzinti, tomr ietekm (nereti - ierobeo) priekmeta izpratni, tai skait pieemts teorijas.

Ar dabaszintns, kur nu vl humanitrajs.

6.4

Tie var bt ar - piemram - dadi pasaprotami priekstati par to, k iekrtota pasaule, - teiksim, ka telpa vienmr ir homogna vai ka tas un tas vienmr bs simetrisks.

Bet tie virsmodei, kas saistti ar vrtbm, biei vien ir pai neganti.

6.5

Laika opercijs vrtbu utt. ietekme droi vien caurmr bs vl stiprka. Ir tau kaut kas, kd da opercija vispr tiek veikta...

Lk, klasiskajam (bet vl vairk padomju) marksistam mdza bt pasaprotami, ka svargkais vstur ir iru ca, ka apspiestajm (variants - progresvajm) irm vienmr ir taisnba (jjaut, kpc gan vienmr? - un ja nu taisni oreiz nav?) un ka revolcija - tas ir labi.

Protams, ka tda tipa uzskati var ietekmt vstures izziu un laika opercijas.

6.6

Gan laikam nevar teikt, ka tdas lietas vienmr tikai izkropo patiesbu.

Visprg gadjum kaut ko td gar pat vajag. SMD metodologs Marks Racs (Марк Владимирович Рац) reiz rakstja: Dievs radja pasauli no haosa tpc, ka vi gribja radt pasauli... bet, ja vi pirms tam btu ptjis visu haosu, visas t iespjas, tad nekas nebtu radts.

6.7

Tau, visu laiku domjot par priekmetu k tdu (tas ir, it k tri objektvi), paas pozcijas un virsmodei (no kuriem ms tomr vadmies domjot) ne tuvu ne

vienmr tiek piencgi apzinti, reflektti.

Bet tas jau ir viennozmgi slikti.

Un te nav jpt zemapzia, tas nav nekds Freids, t ir metodoloijas lieta!

6.8

Bet visu ar mru!

Neseno laiku filozofisk mode: aiz vism zintniskajm idejm un pat metodm saskatt slptas politisks prakses, saskatt varas intereses. Vl viens ce patiesbas relativizcijai - un stipri divdomgs.

Viss atkargs no mra sajtas. J, da saistba reizm var bt, un saskatt to ir dergi. Tau aizrauties un totli pieckot zintni ar politiku ir skaidri kaitgi. da pieeja pati sk kalpot vecajam: T cilvki vieglk ir vadmi...

Ideologam t, protams, ir vieglk: sak, ja jau visi ir zag... piedodiet, politii, tad es ar varu, no problem!

6.9

Pau relativittes problmu vajag risint pamatos zintniski un nevis politiski\ideoloiski! Bet to vl krtgi nav iemcjuies.

Tagad zintnisko priekstatu attstbas teorija, kura balsts masv rels zintnes vstures izpt, dod relistisku, bez ideoloiskm spekulcijm, skatjumu par virsmodeu lomu zintn un ts attstb.

6.10

Ttad, lai orienttos vstur, var bt jzina pat vl kas vairk nek vstures fakti un teorija(s)...

Un jzin pat ne tikai realitte, kur ms darbojamies, bet ar kas un kdi esam

ms, kas darbojamies!

Un jmk laik mainties (vajadzbas gadjum).

Varbt pat kaut ko maint ir paam sav laikmet.

6.11

Var gadties, ka opercijas gait pati tava pozcija, ieskaitot vrtbas, ir jprskata. Bet vai laika operatori to mcs; un vai vienmr pietiekam mr?

Lk, politiu pieredze ai jom liek vlties daudz ko labku. (Bet uz vietas taism vsture kaut kd zi tomr ir laika operciju analogs.)

Protams, ka das lietas btu jmcs. Lai gan pat ar to ne vienmr bs ldzts.

6.12

(Piezme. Vrdu pozcija es eit nepaskaidrou, pats zinu vien aptuveni. Bet visvairk izvrsts is jdziens, iet, bs SMD metodoloij.)

6.13

Vl viena iespja ko jaunu izdomt (k man iet).

Pameklt, pavkt vstures epizodes, kur politii nolaidui mui, paskatties ar, kpc t noticis, - un iedomties ldzgas kdas laika opercijs.

Vai otrdi, izdomt, kpc oreiz tdu nebs\k ts tiks novrstas.

6.14

Un vl. Humoristisks ststs (vai cikls): k muis veic laika opercijas...

Tlk. K laika opercijas veic personas (nav obligti, ka burtiski mui) ar kdiem jocgiem uzskatiem vstures jom, politik vai teiksim, ekonomik.

Un k laika opercijs vartu izpausties birokrtijas un ts specifisk domanas veida ietekme.

Un tamldzgi.

7. MSU PAU SAIMNIECBA:

TAUTSAIMNIECBAS DISPROPORCIJAS U.C.

7.1

Vl. Kdas patnbas btu laika operciju saimniecbai, ja kaut kdu iemeslu pc tiek veikts oti maz laika izlkoanu? Vai otrdi, ja mdz prk iestrgt

izlkopercijs? Vai ar...

Vrdu sakot, k laika operciju lietu (un pau laika ceoanas lietu) var ietekmt dadas tautsaimniecbas (laika saimniecbas) disproporcijas?

Un mode (kura, k zinms, pastv ar zintn)?

Un ja dadiem operciju veicjiem - teiksim, dadm valstm - ir atirgas disproporcijas, modes vai vienkri paradumi?

7.2

Fridea Karinti ststa Sava gadsimta dls varonis grib paldzt saviem seniem, pie kuriem nejaui noncis, kar pret turku impriju.

Uzmanbu: spoilers!

Mans smadzens acumirkl sarosjs milzums lielisku ideju: man jliek liet kaut maza daia no divdesmit gadsimta ldzi atnesto zinanu, un es ieieu vstur k dikais cilvks, ku tl laikmeta nijs. Ir zinms, ka karalis Matias bijis diezgan gudrs. Vi, bez aubm, prats gt labumu no tiem atkljumiem un izgudrojumiem, kurus es, divdesmit gadsimta cilvks, viam neskopojoties atdou. (Tulkojis Z. Inesis, krjum Ciemos Fantzijas zem, 1970.)

Automts, aeroplns, telegrfs... Tau, tikko vi kam noteiktam eras klt, t pats sev par izbrnu konstat, ka vi stenb nemaz nezina, k tos taisa! Ar kaut ko pa ausu galam saklaustu (kas radjis zinanu ilziju) acmredzami nepietiek. Piedzvojums beidzas ar pilngu fiasko, lai neteiktu vl vairk.

Spoilera beigas.

Protams, te laika operciju minja veikt pilngi nesagatavots cilvks no ielas.

BET...

Vai kas ldzgs nevar notikt ar augstk lmen, pat ar laika operciju specilistiem? Ja izrds, ka viu zinanas ir tomr nepietiekamas, neatbilstoas tam, ko prasa dot laika opercija vai kampaa?

7.3

Vl. Man nereti gads, ka, rakstot tekstu, dators mdz man aiz muguras to palabot pa savam, pc saviem standartiem. Pie tam vl reizm latviski (t laikam bs Tilde), bet reizm (latvieu tekstu) pc kdiem angu valodas paraugiem, teiksim, objekts viet ieliekot objects (kas to dara, es nemaz nezinu).

Mani tas, protams, neapmierina: t viet, lai vienkri raksttu tekstu, nu vl bs pastvgi juzmans no diem drieniem mugur! (Varbt ka ar to var kaut k

tikt gal, bet es neesmu lietpratjs.)

Bet vai ar laika opercijs visda veida automtika nevar izsplt kdus tamldzgus jokus?

pai ja tur vl pastv kaut kds automtiskais apdeits un apgreids?

8. NENOTEIKTBA OPERCIJS.

8.1

Vl. Ko dart, ja jums - piemram - tagad vajag rkoties indoeiropieu enzes jom un ttad to pirmdzimten, - bet js t ar vl nezint, vai t ir Viduseiropas ziemeos, vai Mazzij, vai (k, iet, ir Marijas Gimbutienes versij) Austrumeiropas steps, no kurienes tie esot atnkui Rietumeirop k iekarotji un k patriarhls iekrtas dibintji?...

8.2

Var jau atbildt t: vispirms vajag veikt krtgu laika izlkoanu, vispr - krtgu vstures izzinanu, un tikai pc tam erties pie laika opercijas.

Bet vai t vienmr sanks? Vai rels laika opercijas vienmr vars notikt idelos (idealiztos?) apstkos?

Pirmkrt, var steidzint, piemram, konkurence.

Otrkrt, ne jau vienmr js iepriek zint, ka js kaut ko patiesb nezint... t.i., ka tda papildus izzinana ir vajadzga - un kur tiei.

Trekrt, daudzu lietu izzinana var izrdties tik sareta, ka, iet, var ievilkties nesamrgi ilgi. Var izrdties, ka racionlk tomr bs pau laika operciju vai laika kampau un tai atbilstoos izzias procesus kaut k savienot...

Un t tlk, gan jau bs vl daudz un dadi citi iemesli.

8.3

Ttad vajag skatt ar jautjumu par laika opercijm visai neidelos apstkos, tai skait ar nepilngu un nedrou informciju.

8.4

K rkoties gadjum, ja laika opercijai nepiecieam informcija sastv no oti daudz versijm oti dados jautjumos, kuras jo biei ir radikli, btiski atirgas?

Un gadjum, ja kda vstures jautjuma noskaidroana ir atkarga no neatrisintiem plakiem jautjumiem, pat vispasaules mrog?

8.5

Var pameklt kdus tamldzgus (tas ir, ar versijm, neskaidrbm, problmm) Vikipdijas rakstus par vsturi (man pat rads iespaids, ka tdi tur ir prsvar) un mint iztloties laika opercijas dos apstkos.

8.6

Ko dart visos ais gadjumos, ja jsu risinjums, no kura vadoties, js esat jau skui laika operciju, izrds neadekvts?

Vai ar ja... ja vl t k sti nevar saprast, bet, iet, kaut kas ir ne t...

8.7

Bez tam nenoteiktba var pat tikt radta pa laika operciju proces.

Operjot js varat atmodint, stimult vai radt tdus spkus un tendences, kuras iepriek nav paredztas un kuru sekas nemaz nevar viennozmgi prognozt (jo ts stenb ar nav viennozmgas).

Tai skait dadus paorganizcijas procesus (vismaz iekvsturiskos, ja ne vl ar starplaiciskos).

8.8

Var apskatt ar variantu, kad vstures izpratne (vai pati vsture) mains neprtraukti (nu vismaz kd reion, intervl vai tematiskaj jom tas ir t) - un laika opercijai nepiecieam informcija praktiski nemdz bt konstanta...

Ko var dart td gadjum?

(Kleversons apgalvo, ka ir cilvki, kas taisni td situcij jtas k zivs den. Bet varbt ir ar tdas civilizcijas.)

8.9

Starp citu, drusku ldzga situcija ir Roberta Silverberga stst Adata laika kaudz (Robert Silverberg. Needle in a timestack. 1983, Роберт Силверберг, Иголка в стогу времени).

8.10

Varbt, ka ar kdiem tamldzgiem nosacjumiem var iznkt kds vsturiski fantastisk detektva paveids ar, tai skait, izgltojou nozmi pa vstur un jautjumos, k to ptt?

Dot (Normunda Grostia) grmata jau ar kaut ko dara aj zi - bet var attstt vl daudz plak, tlk un daudzveidgk.

8.11

Kda btu laika opercija\kampaa, kura tiek steidzgi mainta pc katra jauna vstures fakta, kur dod pamatu jaunai versijai?

K gatavoties laika opercijai, pastvot dai pieejai?

8.12

Autoriem rakstot par veiksmgm laika opercijm, nenoteiktba un daudzi citi jautjumi paliek aiz kadra: galvenais, kas vajadzgs dotajai laika opercijai, veicjiem jau ir zinms vai ir uzzinms bez lielm problmm (vai vismaz tiek uzzints, pateicoties veiksmei, fortnai). Un operciju var plnot uzreiz visai konkrti - vai ar darba gait var nonkt pie das konkrtikas bez kdm principilm problmm.

Bet vai nu dzv t vienmr bs...

8.13

Jau nopietnk: k izskats laika opercija, kuras uzdevums nav dots k noteikts notikumu apraksts (vai kaut jel kas ar skaidri zinmiem parametriem) - bet kaut k abstraktk.

Galu gal - pats jsu mris var neatbilst kaut kam stingri noteiktam pa vstur. Visprg gadjum attiecbas starp mri un pam vstures pardbm, vsturisks realittes struktru var bt gandrz vai jebkdas.

8.13

Pieemsim, jsu matemtii ir savos modeos izrinjui kaut kdu

X2in=abcY3cosPgradRslamQ,

kur reizinana, paldies Dievam, vismaz ir komutatva

(izemot, protams, pdjos izteiksmes locekus)...

Ko ai formul esoie parametri vispr nozm un k tos interprett relaj vstur, jums tehniski ir zinms - tomr kopjo jgu js saprotat visai aptuveni. Tau jums nav pamata netict matemtiiem, ka, ja formula piepildsies, tad viss bs labi...

Kdas patnbas var bt d sapratn veicamai laika opercijai?

8.14

...Tlk, konkurentu sples laik ar abstraktiem nosacjumiem (ar ar formulm, k iepriekj piemr) - un k ts aprakstt. (Vai bs ar kdi jauni jdzieni un termini?)

9. PAR TAURIU ERANU.

9.1.

Reizm vstur var gadties it k ski - un mazvarbtgi - notikumi un lietas, fluktucijas, kuras, ja ts piencgi attsttu, vartu izsaukt nozmgas pozitvas prmaias (zintn, mksl vai pat vis dzv)...

K vartu sistemtiski meklt, detektt das lietas? Atkrtoju, ts gandrz vienmr skum ir skas, nenozmgas, grti pamanmas un oti vrgas. Un, cik biei tdas mdz bt, par to man nav ne mazks jausmas...

Ttad - k atrast un attstt talantgas situcijas vstur?

Tai skait, k meklt dus cilvkus un k paldzt tiem?

Un potencili progresvas kopienas?

9.2

Vai nkotnes progresori strd ar kdm msdienu interneta kopienm?

9.3

Un kdi spltji no pagtnes (pieemot, ka pagtn viens otrs tomr tiek pie laika manas)?

10. UN JA NU VISS IR VL NOPIETNK?

10.1

Ja nu tipiska attsttas laika opercijas sastvdaa, moments bs jaunas idejas atklana vai pat jaunas teorijas radana vstur? (Vai pat ne tikai vstur.) Ja nu kaut cik nopietnas lietas vispr neies cauri bez augsta lmea jaunrades?...

10.2.

Ldzga ideja.

Reiz ms ar Tomu drusku apskatjm hrono-teleportciju. Sekojot fantastik parastajai idejai: labi iztlojies galapunktu - un tu jau esi tur...

(Tas ir, jbt pietiekami labai atbilstbai starp galamri un tavu tlu.)

dai teleportcijai (tlbraukanai, k es to iesaucu) izrds vairkas parastajiem laika ceojumiem netipiskas pabas.

10.3

Tai skait: t tu it biei nonc nevis Senaj Rom, bet gan Holivud!

Tlu industrija, kura, publikai par prieku, cenas attlot ar visus laika ceoanas sasniegumus, ar to rada paai laika ceoanai (tlbraukanai) traucjumus.

Un faktiski tu ceo t k laik, t k n. Laiks (vismaz no ceoanas, t.i., no teleportcijas viedoka) sajk vien sel ar virkni citu lietu...

10.4

Tas ir - laika ceoanas un tlu industrijas sava veida konkurences d (laika operatori, protams, dadi aizsargjas pret traucjumiem) veidojas t saucamie statistiskie hronoklasmi (kas nojauc zinmu procentu no laika ceojumiem).

Un ar visu o socilo situciju var uzskatt par vienu lielu statistisko hronoklasmu.

(Agrk tika domts, ka laika ceojumi vai nu ir iespjami, vai nav. Bet patiesba, k jau nereti, izrds saretka...)

10.5

Un, lk, ai situcijai attstoties, var gadties, ka maingo traucjumu d laika ceoanai bs jprkrtojas neprtraukti.

Var pat teikt, laika mana (vai kaut kas ts viet) bs jizgudro katru reizi par jaunu - laika ceoana un laika manas radana bs praktiski viens un tas pats!

Tas ir k elpoana... Nav dzves, ja neradi savu laika manu.

(Varbt ka ne tikai tlbraukanas gadjum: pasaulei nemitgi mainoties, t vai citdi bs jattsts, jmains ar laika ceoanai un citm hronoopercijm!)

10.6

Bet varbt ar vstures izpratne bs jmaina katrreiz par jaunu?

10.7

Iedomsimies, ka pagtne kaut kd mr mains ar pati no sevis (ar bez vism laika opercijm)...

11. UN VL

11.1

Kdi vartu bt eksperimenti ar pam laika opercijm?

11.2

Vai ir kdi visprgi principi opercijm migl?

11.3

Piezme. Darbs ar lieliem nedroas vsturisks informcijas masviem, no kuriem galu gal tomr dab droticamas idejas, tiek, iet, uzskatts par normlu lietu TRIZ metodoloij, ptot ts vai citas jomas attstbas likumus.

Tiesa, is darbs princip ir stratisks un bez steigas - bet, vai t bs ar laika opercijs, tas ir liels jautjums.

11.4

Tlk vl par dam lietm.

12. IEVIEAM SAVUS MALDUS DZV?

12.1

Grmat Atvrtais laiks ar notikumi ar un ap annu dArku tiek interpretti saistb ar laika opercijm.

12.2

Bet varbt (teiksim, annas gadjum) laika operciju veicji, ar savm darbbm ietekmjot notikumus, faktiski pai rada tdu variantu, kur atbilst viu ldzinjiem aizspriedumiem?

Vai vismaz jtami deform skotnjo vsturi aj virzien.

12.3

Hm... Nu labi, balsis no debesm notlot var. Bet k princesi padart atpaka par zemnieku meiteni? Un kas td gadjum bs ar liecbu par arlu?

Varbt kds to var izdomt? Es pagaidm n.

12.4

J, un kas bs, ja saskriesies vairku laika operciju intereses un/vai vairki priekstati/aizspriedumi?

12.5

...Ienca prt anekdote.

- Es izgudroju tro skans manu. Iebz tik galvu, ik, ik - un gatavs!

- Bet galvas tau ir dadas!

- Ldz pirmajai reizei j...

12.6

Jbt sav zi interesantam skatam, k vairki laika operciju veicji-konkurenti visi kuas pa slikti pazstamu\nepareizi saprastu realitti.

No otras puses, vai tad zinmaj realitt bez laika opercijm tas kds liels jaunums? emsim kaut vai tos paus politius, kuri taisa vsturi un ziepes...

pai smagi maldi reizm mdz bt revolucionriem.

Bet ne jau tikai politii, ar masas, plai sabiedrbas sli vai visa tauta, var maldties un var slikti pazt savu realitti.

Tomr laika opercijas te vartu dot klt vl kdus patnjus efektus.

12.7

Man labk patiktu last kdu komisku vai ironisku apskatu par dm lietm lai gan skaidrs, ka te var bt ar tradijas.

Tomr no intelektul viedoka praktiski visu, ko par o jomu der zint, var dabt ar bez tradijm - un cilvki jau t ir tikui par daudz ausminti.

Humanitrie gan parasti dom savdk, t pie viiem ir pieemts, - bet krms ar viiem.

13. PUSRATA UN IZMEU PROBLMAS

13.1

Bet kas notiek, ja (k jau cilvkiem mdz bt) laika opercija izdodas nevis preczi, bet uz pusrata?

Pusceptas izmaias vstur?

Starp citu, kdu tad vstur bs vairk, perfekto vai pusrata?

13.2

Bez tam, tpat k eiropiei - tri netm - ievazja citos kontinentos ar savas slimbas, nereti oti postoas vietjiem, - t ar laika operatori acmredzot var o to ievest, ieviest un ietekmt ar neapzinti (gan ne vienmr ar negatvm sekm).

Vai plakas laika opercijas vispr mdz bt bez jebkdiem blakusefektiem, pilngi kontroljamas, tas vl ir jautjums.

13.3

Jel iedomsimies kdu vstures periodu, pie...srotu ar... tjap-ap, ne o, ne to. Un nkamajiem laika operciju veicjiem tas vl jatetina.

Vai, teiksim, mnas: darbojoties vstur, tu pki uzskrien virs efektiem no kdas neizdevus (vai vismaz nenokoptas) laika opercijas, kuri ldz ar to aktivizjas...

Ek, atkal iekpu...

13.4

Starp citu, ldz ar to, iet, nevar doto vstures posmu pilnb izprast tikai no via paa...

13.5

Un otrdi. Iedomjieties, ka js esat dzimis td vstures (kaut vai jsu ciema vstures) variant, kuru jo daudzi... aktvisti uzskata par neizdevus laika opercijas sekm - un labprt novktu (vai vl k utiliztu pc sava prta).

Bet, otrkrt, js ar pats mkat veikt laika opercijas...

13.6

Pie viena... Vai var sastdt kdu katalogu: k pretdarboties laika opercijm, ja paiem jums laika manu nemaz nav?

14. HRONOKLASMS, LAIKA MUDEKLIS UN CITI JAUNVEIDOJUMI

14.1

Laikmet, kur tiek apstrdts ar laika opercijm, acmredzot var pardties ar neredztas un negaidtas lietas (teiksim, jaunas closakarbu formas).

Un to varbt apdzvos ar kdi neparasti veidojumi (tikko mints mnas drzk vl btu skaitmas pie parastiem)...

Un ttad var bt ar kdas jauna tipa problmas.

(Ar problmm es te domju dadus jautjumus un uzdevumus risinanai, bet

ne obligti nelaimes.)

14.2

Hronoklasms jau ar t k pieder pie tamldzgm lietm.

(Pie paiem veidojumiem, piemram, temporls organizcijas formm, ko var radt laika opercijas.)

Bet sazin, kas vl tur nevar sankt... Varbt vl kas gks par hronoklasmiem?

Interesanti.

Protams, ldzgi bs ar hronotehnoloiskajos procesos - kuri visum gan bs vienkrki nek cilvces vstures procesi. Un rtk lietojami.

14.3

Viens no smagiem (bet tlk perspektv interesantiem) variantiem ir t sauktais laika mudeklis. No tda vien stipri nosacti var ekstraht kdas noteiktas vstures versijas!

Un neprasmgas darbbas laik var vl pastiprint mudekli.

Tau nav ar sti zinms, vai vispr ir vrts laika mudekli atetint un atkal vienkrot - vai tas nenestu vairk zaudjumu nek ieguvumu.

14.4

Pc Ta teikt, Andrejs evoslavskis - var teikt, laika manas autors Nr. 2 - reiz pat esot uzrakstjis trakttu par muu ietekmi uz laika struktru.

14.5

Tau Rorbergs, kur dzvoja vl pirms laika manas, domjis savdk.

Jo vairk iespju - jo labk, visa vaina vien t, ka ms vl nemkam ar m iespjm - piemram, ar hronoklasmiem vai pat laika mudekiem - rkoties. Nemkam strdt! Bet pai par sevi tie ir laba lieta.

14.6

Un, piemram, laika mudekl varbt vartu sekmgi darboties N-ra un nevis

vienpozcijas laika mana.

Bet jo vairk evolucionra - un nevis vienkri gatava - laika mana!

J, ai sprieanas veid tik tiem redz Toma rokrakstu.

Labi, pagaidm pietiks.

15-17. DAAS SPLES AP VSTURES MAINANU

15.1.

Informcijas trkuma pai smaga forma var rasties no tas dezinformcijas.

Nu tad iedomsimies pc iespjas daudzveidgkus konkurenta\pretinieka dezinformcijas veidus laika izlkoan u.tml. - no vstures dokumentu falsifikcijas ldz Potjomkina sdm (imitcijm) pa pagtn utt.

(Te droi vien var paptt ar dados dezinformcijas veidus parastaj, bez laika opercijm, vstur.)

15.2.

Un tlk, k d situcij rkoties laika operciju veicjam un plnotjam (vienkrbas labad pieemot, ka iespju tiei ietekmt pau pretinieku-

dezinformatoru dotaj brd nav).

15.3.

Tlk. Sples (galda sples vai tml.? Datorsples? Lietis sples?) par tmu dezinformcija vstur - un ts prvarana.

Eksmeni aj jom.

15.4.

Pie viena: laika operciju imitcijas sples natr un dator.

Variants: imit laika opercijas ar atkrtotm hronokorekcijm, tas ir, autokorekcijm, piedals ar vsturnieki, pat teortii.

15.5.

Pats par sevi tas var bt interesanti - pulcties dadu skolu un pat specialitu vsturniekiem kdas noteiktas praktiskas problmas risinanai. Un ja vl te ir iespjami eksperimenti...

16.

Pie viena: attlints laika opercijas, paiem vstures maintjiem personiski nemaz neceojot laik. Pie kdiem nosacjumiem iespjamas?

Variants: kds attlinti veic laika operciju msu laik.

Variants: laika operciju automti.

Variants: laika opercijas pa daai tiek sagatavotas tmekl (t nereti var labk dabt kop visus vajadzgos cilvkus un resursus).

Variants: lns laika opercijas. Nu, teiksim, ldzgi k naudu var krt (ar cit laik) ilgu laiku pa drusciai...

Variants: laika opercijas, kuru sekas top redzamas pc 100 vai 1000 gadiem, bet tagad tur it k nek nav.

Variants: korijam nkotni, to nereti varam veikt ar darbbm sav laik, pat visai neuzkrtoi. Tau atgriezeniskai saiknei ir oti vlama ar nkotnes novroana.

Variants: pagtne specili dara to ar mums.

Variants: vairki pagtnes laikmeti grib ms maint: a) katrs savdk, b) ldzgi un kooperatvi.

Variants: M laikmeti veic N laikmetos X korekcijas... taism grafu vai tklveida shmu - multikorekciju analze.

Variants: ms kori kdi N spki; msu attiecg specdienesta uzdevums rpties, lai tie pc iespjas viens otru neitraliztu. Attiecga zintnes nozare (neitraliztika?).

Variants: vstures maintjs darbojas pretrungi, it k no dadiem flangiem; viu apmierina abi\visi no iespjamiem iznkumiem, ms n.

Varianti - vstures mai k kauj: rezerves variants (rezerves pulka analoija), slpnis, tlot bgana utt. precizt, k tas ir.

Variants: vietjie cilvki\spki, kuri sadarbojas ar vstures maintjiem no citiem laikmetiem - vai pat pai ir tdus uzmekljui.

17.1.

Variants: attlinto laika operciju (dakrt sauktas par kabineta opercijm, lai gan reizm piedals ar lieli kompleksi) duelis no diviem laikiem treaj.

17.2.

Nereti te rodas papilduzdevums: detektt, izlkot, kas un no kda laika ar mums konkur. Un nereti noskaidroana norit datortelp bez lielm fiziskm darbbm...

17.3.

Variants: citas puses (teiksim, konkurenta vai... paas korijams pagtnes prstvju) aenti piedals msu organiztajs spls.

Vai pasta (tmekl?) savas programmas, ko pa kluso ieldt msu iercs, kas saisttas ar laika opercijm vai ar gatavoanos tm...

Vispr, veselas laika operciju prieksples tmekl.

17.4.

Dadu laiku (vai parallo vsturu) datorpasauu duelis attlintajs laika opercijs.

Vai nkotngk datorpasaule vienmr vinns? Nav teikts, var jau bt ar apgreidi no nkotnes - vai infiltrcija konkurenta opercij, izmantojot ts resursus, ieskaitot cilvkus un plnus, sav lab. Un ja tev tikpat nav citas izejas...

Duelis k stimuls savas datorpasaules attstbai.

17.5.

Piezme. Ja laika manai un tamldzgm lietm ir iespjams apgreids no nkotnes, tad laika ceojumu (un to attstbas) joma iznks vl saretka nek es domju ldz im...

17.6.

Pie viena: parallo vsturu duelis vien un tai pa pasaul (kaut kda veida iekjais everetisms). Var te viena, te otra reizm pat gt virsroku... bet galu gal izveidojas parallo (alternatvo) vsturu simbioze. Un izrds, ka t var normli dzvot! Varbt pat labk, nek ja ir tikai viena vsture.

70. OTRS UZMETUMS PAR VSTURES MAINANU

(K varbt notiek izmaias priekstatos par vstures izmaim)

1. Pirmklasnieka pirmais jdziens

1.1

Tmu par izmaim vstur ir dabiski skt ar priekstatu par vstures izmaiu k tdu, vispr - tas ir, tr veid.

(Citdi ms diez vai sapratsim, kas t vstures izmaia tda ir.)

1.2

Un tad (visum) iznk - izmaia vienkri ir notikusi vai ar vienkri nav.

Bet tas ir - vai nu vis pilnb, vai nemaz.

Un tad - ir vai nu vec vsture, vai jaun. Atsevi vsture tiek ieslgta vai izslgta visa reiz.

1.3

T acmredzot parasti saprot, pat ja tiek apskattas pavisam nelielas izmaias. Jauno jau eit tpc ar uzskata par jaunu, ka ir (varbt oti maz, bet) atirba. Atirba vispr!

1.4

Un tad vsture vienmr ir viena, gatava, pabeigta, pats izmaias akts taj nekdas sekas neatstj, tikai nomaina vienu vsturi ar otru. Ir - nav, tas ar viss. Nevar, teiksim, bt vairk vai mazk.

1.5

Tds priekstats domins, lai gan jau agrnajos darbos reizm var iet ar tlk.

Kas nereti ar notiek - tau, iet, taisni tpc, ka apskata vstures mainanu ts dabiskaj daudzkrsainb, un vl nav bijis daudz analzes - un nav vl sti izveidojies pat tas pirmais priekstats par vispr.

Kad principu vl nav, tos ir vieglk prkpt. Lai gan ne vienmr produktvk.

Bet pc tam princips rodas, sk nostiprinties un izplatties...

1.6

Un d model ir grti, piemram, attlot mijiedarbbu starp divm vai vairkm vstures izmaim ja jau ms katrreiz dzvojam vien gatav vstur, vai nu maintaj, vai nemaintaj.

1.7

Varbt, ka skaidros vrdos tas nemaz nav pateikts, - bet vai daudz ir redzti citdki varianti?

1.8

Analoisks piemrs.

(Aizgts no J. Murakovska, bet par doto redakciju atbildu es.)

Kad nostiprinjs ideja par dzvbu cits pasauls, to vienu laiku saprata t, ka itin

visas plantas ir apdzvotas. Tas, ka pat ne visas salas jr ir apdzvotas (vienas ir, citas nav), te kaut k nepaldzja.

Domtji atkal domja vispr, visu vai neko...

2. Blakus priekstati

2.1

Tdu uzskatu, iet, pastiprina vl divi (laikam) faktori.

Viens ir laika iztloans lnijas veid (mums parastkais priekstats). Lnija, notikumu dte, tiek mainta visa uzreiz, mainot vienu posmu, mains ar visi nkoie. Ttad vai nu - vai.

Un mains vispr, eit ms nekdus paveidus un variantus neiziram, lnijas ietvaros mums tos vienkri nav kur likt.

2.2

Tikai... ja is priekstats btu pilngi pareizs, nevis tuvints, tad pasaul diez vai vispr vartu notikt divi vai vairki notikumi vienlaikus.

Un jau specils relativittes teorijas telplaika attlojumos ms redzam ne vairs vienkri vienlnijas dti, bet gan konusus...

2.3

Otrs faktors ir tas pats, kas hronoklasmu jautjum, - priekstats par absolto pretrunu (pretrunu vispr).

Ttad, ja vstures izmaia ir iespjama un ja pasaule pie tam netiek noliegta pilnb, izncinta, - tad nkamais (treais?) tuvinjums ir taisni is vai nu - vai. Ir vai nu jaunais variants tr veid, vai vecais variants tr veid.

Bet nekdu pretrunu, vismaz pc paa izmaias akta, vairs nav - jo pretruna tomr ir kaut kas briesmgs...

2.4

(Ms, lk, te noskaidrojam paus pamatus, kas ir kas, bet pretruna jauc r msu bvi, grib, lai tas btu ar vl kas cits...

Mums dabiski iet, ka t jk r pati pasaule, ne tikai msu bve doman... Ko, citu bvi? Bet tas, k visiem zinms, nav atkargs no mums, jgaida, kad kds bols uzkrits uz galvas...)

2.5

Un nekdu kombinciju no vec un jaun nav - ms tau redzam sev vienmr vienu vsturi, nevis divas atsevias.

2.6

Tikai vlk var reizm ienkt prt, ka vsturisk realitte reizm uzvedas t, it k tur btu divas vai vairkas vstures... gan ne glui atsevias... labi, sauksim par tendencm...

Tau ar to, ka reizm ienk prt, var nepietikt, lai maintu pau priekstatu par vstures izmaim.

2.7

Varbt palaikam, drzk neapzinti, darbojas vl treais blakus priekstats - ka

pasaule ir, t teikt, pilna un kaut ko jaunu no cita laika eit nav kur likt, visas vietas jau ir aizemtas (ttad atkal vai nu - vai)...

2.8

Lai gan tas nu vispr ne ar ko nav pamatots. Procesi pasaul to vien dara, k

maina o aizemtbu. Un mdz bt ar skaidri acm redzama savietoans - k

dumos vai k vairki lauki vien telpas viet. Un ms tau pai prvietojamies ar gaisu piln vid, pie tam vl nekaungi to elpodami. Te rastos problmas taisni tad, ja vide ar bez mums jau nebtu pilna...

2.9

Lai gan, protams, pastv ar tdas lietas un sistmas, kuras dotajos apstkos un pat dotaj pasaul nav savietojamas.

Kdas noteiktas lietas, bet ne vispr!

Jo, ja itin viss btu savietojams (atkal - vispr), tad pasaule btu sajukusi vien putr (maigi izsakoties).

2.10

Ja prvietoanos laik apskatm matemtiski - uz tdu un tdu koordinti - tad ar iznk, ka t ir jau aizemta. Tau, kas tur notiks stenb fiziski, tas jau ir cits jautjums!

Vispr jau paprieku ir konkrtas lietas un to sistmas, bet tikai pc tam koordintes... tdas vai citdas...

2.11

(Tau reizm t var izpausties ar matemtikas spks: reizm t parda tdas iespjas, ko dotaj konkrtik ms citdi varbt nemaz nesaskattu, pats konkrtums trauctu.

Piemram, skatjums kda jauna tipa koordints var paldzt atklt kdas jaunas pabas pam lietm...

Vispr jau gan emprijai, gan teorijai piemt savi trkumi, katra no tm pati par sevi ir nepilnga.)

2.12

Ttad:

1) laiks k vienkra lnija, oti stipra abstrakcija,

2) absolt pretruna (jauc r nevis kdu zinmu noteiktbu, bet gan jebkdu noteiktbu - ttad vis pasaul visu uzreiz...

kas varbt btu taisnba, ja visa pasaule btu sadzelota k viena visaptveroa konveijera lnija vai k viena formls loikas - pie tam pietiekami vienkra ts tipa - teorija),

3) dadi citi, biei vien izpldui un ldz galam neapzinti, priekstati no operas Rga ir gatava, pilna un aizemta!.

Tas viss papildina un nostiprina priekstatu, ka vstures izmaia (k tda, jebkura, vienmr) ir tda pat gatava, pilna un aizemta.

Var skatt vl mazliet skk, ja vajag, - lai gan t drzk bs jau atkpe.

3. Vl blakus priekstati

no dam pasaules ainm (modeiem).


3.1.

Atkpe 1.

Liela ietekme ai jautjum (par vstures mainanos) bs ar plakiem domanas paradumiem.

Piemram, mehniskajai pasaules ainai (kura ilgu laiku bija valdo, zintn un pat ne tikai) ar ts absolti ciet punkta vai ermea tlu.

(Tai atbilstoo prspljumu doman - kad mehnisko modeli lieto visur, ar tur, kur tas neder, - sauc par mehnicismu.)

Un nkamajai - organiskajai pasaules ainai ar ts pardbu savstarpjo sakaru - ko nereti mdz novest ldz dzelainai vienotbai.

(Organicisms, bet izvrot laik - historicisms; ekoloijas gadjum to vl stiprina bailes.)

3.2.

Lai gan sav zi abas s lietas ir pretstat.

Mehnicisms drzk velk uz to, ka ms varam atsevios cietos, absoltos elementus kombint pilngi patvagi, dart, kas ienk prt, un ka no t nekas btiski nemains. Elements ir jau dots gatavs, un sistma to praktiski neietek-m...

Organicisms - ka daas ir pilnb (vispr!) atkargas no vesel, no sistmas, un pilnb pielgotas tikai tai, bet galu gal - ka neko nedrkst aiztikt.

(Aizmirstot, ka jau pai pamati ir aubgi - teiksim, ka neviens objekts realitt nepieder tikai vienai sistmai... citdi tas pat nebtu atsevis objekts, bet gan pilnb izkustu ai sistm.)

3.3

Stingri loiski ejot vl tlk, mehniskaj gadjum iznktu savstarpji nesaisttu atomu haoss, bet organiskaj viens nereli stabils vai pat nekustgs vispasaules di-atoms vai di-organisms.

3.4

Abos gadjumos (tri mehniskaj un tri organiskaj) pasaule iznk par daudz gatava un pilna - tas ir, noslgta, kda t stenb nav.

3.5

Un patiesb jau izrunjot nosaukumu - pasaule - mums pc inerces rgojas kds gatavs priekmets. Bet t ir ilzija.

Pasaulei tomr bs, vismaz prsvar, atvrtas sistmas pabas.

3.6

Pati par sevi, vispr, preja no mehnisks pasaules ainas uz organisko bija progress, t va apzint un ptt augstk attsttas lietas un dzikas sakarbas. [Dakrt ts izpauas stipri prsteidzo veid - piemram, k tauria efekti...]

Tau, k tur iznk katr atsevi gadjum, tas jskats konkrti.

Ar iepriekj preja - no... hm, nezinu k nosaukt... no vji sistemtiskas pasaules ainas uz mehnisko - bija progress... vis visum, protams.

3.7

Historicisms (var uzskatt par organicisma paveidu) - piemram, ka ir akli jseko kdiem iepriek dotiem vstures, attstbas likumiem, kuros cilvks vienkri izkst.

Vsturisks likumsakarbas tiem pastv, un tdas pastv pat jom, ko ne

Hgelis, ne Markss pa stam nebija skrui, jaunrad.

Tau attiecbas starp cilvku un virssistmm, starp cilvku un likumu stenb ir saretkas (un brvkas), nek tas iznk historicism.

4. (Turpinjums) K minja prvart

4.1.

Filozofs Anr Bergsons, bgot gan no absolts clou tirnijas, gan no absolts mru tirnijas (dzve ir bagtka un brvka par absoltiem), pat ieviesa jaunu jdzienu - dzves impulss, elan vital.

Tau, ja o jdzienu ems par daudz nopietni un sks meklt atbilstou gatavo priekmetu, teiksim, impulsu elan k tdu, - tad atkrtosies tas pats!

4.2

Dakrt mina izldzties ar relatvismu (ldz pat postmodernistu anything goes un varbt vl tlk).

Tau, ja is relatvisms ir tds pat vispr, ja tas pats nav relatvs, tad tas maz ko var ldzt konkrti.

J, viss tiem ir relatvs - bet kad, kur, cik un k?

4.3

Dialektiskais pasaules modelis ai zi var darboties neviennozmgi.

Tas satur sev daudzus ldzekus visdas aprobeotbas prvaranai - tomr pats nereti velk uz organicismu (un historicismu).

4.4

Un t notiek, iet, tpc, ka tas cenas savilkt visu vien teorij - kas, nekrtot organicism, laikam ldz galam tomr nav iespjams.

(Bet teorija pagaidm ir attsttk loisks domanas forma.

Vai tomr ne viss pozcijs, ne jebkur zi pati attsttk?)

4.5

Gan Hgea, gan Marksa, abu izcilko jaunlaiku dialektiu, filozofijas bija, pc vecas tradcijas, monoloiskas - btb neatzina domanas plurlismu un visum uzskatja, ka ir tikai divu veidu filozofija: mana un nepareiz.

Lai gan monoloisks tradcijas ietvaros ts abas tomr pieder pie pam elastgkajm. Ne velti dziko no dialoisma variantiem (dialoiku) radja tiei post-marksists Vladimirs Biblers.

4.6

Gan jatzm, ka, par spti Hgea un virknes marksistu centieniem, nav izdevies

radt dialektisks loikas sistmu vai sistmas, kas tiem sistemtiski vartu darboties zintn.

Kpc t, te var bt vairkas versijas - ar tda, ka pieeja ir bijusi vl prk vienkra un nepietiekami radikla.

4.7

Lielkus pankumus jaunrades\attstbas loik ir guvusi TRIZ metodoloija, kura iet nevis no kdm gatavm idejm, bet no realittes - no attiecgs

jaunrades jomas, piemram, zintnes, vstures ptanas.

Bet das pozcijs - SMD metodoloija.

4.8

Bet kas tlk?

Kda var bt vl tlk attstta, vl pc dialektikas un sistmu pieejas, pasaules aina?

Nezinu.

4.9

Varbt atslga bs idej par objekta piederbu bezgala daudzm sistmm (kas gan it k pards jau dialektik).

...Krievu filozofs Henrihs Batievs - Генрих Батищев, 1932-1990 - piemram, runja par harmoniskm sistmm.

Gan iet, ka te nav tlu tikts no organiskajm - un, k jau mdz bt harmonizatoriem, ar laiku var ciest brvba... Starp citu, tas pats ar fantasta Ivana Jefremova slavenaj Andromdas Miglj... Ar harmonijas var bt par daudz, ar ds skatjums var bt prk vienpusgs.

4.10

Bet varbt ar subjektu notiks apmram tas pats, kas dialektik ar objektu.

(Nevis ar emprisko, bet gan ar transcendentlo subjektu, nevis tiei ar cilvku, bet ar pamieniem, veidiem un pieejm, k bt subjektam.)

Ldz ar to acmredzot bs iespja (empriskajam subjektam, cilvkam) opert reiz ar daudzm teorijm, pasaules ainm, loikm, kultrm... un paam tdas radt, attstt un tlk organizt pc vajadzbas. Domju, ka metodoloijas attstba agri vai vlu pie t nonks.

(Un kaut kas tds, iet, briem jau pards, pie tam visai dads joms.)

4.11

Bet varbt bs vl kas...

Es domju, ka meklt vajag, jau tagad. Kaut ldz jauns loikas triumfam vl ir tlu. Bet, ja nemeklsim, tad bs vl tlk, varbt jau par daudz tlu.

4.12

Vai d daudzveidb nepazuds paam cilvkam svargkais - un pat vispr jebkds noteikts saturs?

N. Viss ir atkargs no t, k lieto, sasinti sakot - no mcanas.

Ja mums kdreiz zd pamats zem kjm, tas nav no paas daudzveidbas un relativittes - bet gan no nemcanas to lietot.

Ldz im prk maz domts par paa cilvka attstanos, par daudz ir pavuies uz kdu gatavu socilo vai loisko automtiku.

Auganas grtbas - kuras gan nevajadztu ievilcint.

Atkpes beigas.

5. Kad dialektiku sackoja ar politiku...

5.1

Atkpe 2.

Paam Marksam vai Engelsam pierakstt totlu historicismu btu prspljums. No tiem, par ko viens no viiem pats teica: Ja tas ir marksisms, tad es neesmu marksists.

Tau, protams, viiem varja bt ar tda veida maldi. Te ir jskats atkal konkrti, k tad kur gadjum bija.

Pie tam vienai to daai maldgumu skaidri var redzt tikai no msdienu zintnes lmea, bet toreizj lmen tie bija diezgan dabiski.

Un savukrt msdienu lmenis varbt nebtu sasniegts, ja toreizj stadija, pat ar visiem saviem maldiem, jau nebtu paclusies augstk par iepriekjo.

Parasta lieta - zintnes un filozofijas jom.

Dieml o ideju attstbas stadiju toreiz prsteidzgi novrtja k gatavu vriengai ievieanai praks.

5.2

Lai gan briesmgs sekas nca vlk. Bet paa Marksa revolucionrisms - tas akmenti, kur iekustinja lavnu - diez vai prsniedza tipisko tlaika daudzo revolucionru lmeni.

Tau sti es to nezinu, neesmu ptjis.

5.3

Tomr lavnm galvenais nav akmentii.

Nebtu Marksa, ekstrmisms btu atradis citas idejas.

Un faktiski jau atrada.

Lk, Hitlera rems stenb bija diezgan ldzgs boeviku remam, tau idejisk virsbve, jo pai filozofiskaj lmen, bija pavisam cita.

Hitlers splja drzk antiscientistu un intuitvistu. Laikam vairk splja nek pats ticja - bet tomr...

Notikumus kopum daudz vairk ietekmja nevis teorijas, bet gan sabiedrbas attstbas pretrunas - bet jo pai pasaules kar!

5.4

Kpc politiim einam (kur akcentja un attstja marksism visvairk tiei to, kas tur bija nedergs) dialektikas przinana - vismaz savam laikam neslikta - netraucja sastrdt briesmu darbus politik?

Un pie tam uzcelt stenb nepavisam ne tdu sistmu, par kdu vi pats sapoja? Un vl paam to nesaprast (uz beigm vi laikam kaut ko ska neskaidri nojaust bet ne vairk)?

5.5

Bet kpc gan vienas jomas przinanai btu jgarant no izgans cit jom?

5.6

Dialektisk domana ir visum dzika, elastgka un jaunrades iespjm bagtka par mums pierastkajiem domanas veidiem. Tai skait virkn pozciju

(ne viss) t ir apsteigusi ar standarta zintnisko domanu.

5.7

Tau ja no m iespjm atlasa tikai to, kas atbilst tavai (teiksim, fantiska revolucionra) ticbai...

Uzskatmi to var redzt, piemram, paa eina darb Jautjum par arodbiedrbm, kur vi izmanto populru ieskatu dialektik, lai pamatotu partokrtiju, konkrtk, arodbiedrbu pakauanu tai.

5.8

Protams, ar dialektiskajam modelim ir savas pielietojambas robeas.

Tau lielkajai daai dialektikas trkumu, par ko ldz im ir sdzjuies, vispr nav bijis sakara ar izziu un pau dialektiku - bet gan ar politiku.

Ja 2x2=4 uzspiestu ar varu, ar tas agri vai vlu atriebtos. (Un jo vairk - ja pie tam lielkie prieknieki skaittos par dikajiem matemtiiem.)

5.9

Bija ar hibrdiski gadjumi. Piemram.

Padomju laik mdza uzsvrt, ka pretstatu ca ir svargka par to vienotbu.

Protams, te darbojs komunistu politisk ideoloija, kas mdza visur meklt cas un revolcijas, liel mr dzvojot no o ideju ekspluatcijas, - bet pau dialektiku saprata vulgarizti.

Kad nas lderis Mao samr miergos laikos ska savu krtjo iru cas kampau, kds reionls varas prstvis viam taisni ldza, vai nevar tomr vl drusku pastrdt...

Bet - kas no k dzvo! Mao nebija tautsaimnieks, via vara nca no cnans. Reionlis par iem izteikumiem, protams, zaudja savu amatu...

Un ja palasa, ko visu kompartijas un kominternes prstvji pa Krievij un cits zems darja cas uzkurinanai...

Tiktl skaidrs.

5.10

Tau, no otras puses, paai idejai par pretstatu cu btb ir taisnba!

Lieta ir diezgan vienkra.

Viss sastv no dad.

Nesaskangie savienojas, pretdarbba tuvina, no dadi, no pretji ejoiem - lieliskk harmonija, k (aujam)lokam un lirai, un viss notiek caur nesaskau (cu), - k to redzja jau Hraklts, pirmais skaidri izteiktais dialektiis.

Vai vl:

K var bt vienoti pretjie? Lk, cilvki z koku: viens velk un otrs gr, bet abi dara vienu un to pau!

Un te vienotba vairk paldz saprast to, k dot lieta (sistma) turas kop un kpc t ir tda, k tagad ir.

Bet ca, nesaskaa - vairk to, k lieta var prveidoties (kas agri vai vlu notiks), k t attstsies tlk.

(Dialektik vairk interesjas par attstbu nek par primitvkm kustbm.)

Ttad no cas puses var prognozt tlk un izzint dzik.

Statika ir dinamikas moments un specilgadjums, nevis otrdi.

Tpc var teikt, ka ca ir svargka (un nevis tpc, ka btu jcns pa labi un pa kreisi un jurkjas par katru cenu).

Tas ir, t teikt, kopum un stratiski - bet konkrti izzias jautjumi, protams, ir jskata konkrti, un tikai t var redzt, kas kur ir svargks un kd veid.

Un tomr - kopum t ir taisnba, produktvk un perspektvk bs lietas skatt kustb, attstb un sistmiskajs sakarbs, ar t sauktaj pretstatu c.

Atkpes beigas.

6. Pirm jdzienu maia

6.1

Tiktl par pirmo fzi, kur vstures maia ir abstrakta, vispr, - un par blakus priekstatiem, kas ar dgi trauc ai fzei mainties.

Un tas var stipri ierobeot fantastu priekstatus par to, kas ir vstures maia.

6.2

Bet nkamais solis droi vien var notikt dados veidos.

Piemram, ms varam pki atcerties, ka runa ir par cilvku veicamm opercijm vstur (un nevis par to, ka Dievs no rpuses nomaina vienu pasauli ar otru).

Izmaias notiek vstures iekien! Kaut kas no dzv notieko tagad notiek savdk, tas ar viss.

6.3

Un tad s izmaias paas izplats jau esoaj pasaul caur s pasaules procesiem - un ttad ar galgu trumu.

6.4

(Vsturisks izmaias - visum jau ar vstures procesiem raksturgu trumu.

Tomr viens otrs process to sastv var iet ar fizikai raksturgu trumu, ldz pat gaismas trumam, - tpc ka sastvdaa ar ir fizikla!

Vispr, vec un jaun procesa trumi reizm vartu ar atirties.)

6.5

Un tagad ms varam pki atcerties, ka jau specilaj relativittes teorij tdas lietas attlo ne vairs ar vienu lniju, bet gan ar konusiem...

6.6

Vstures izmaiu izplatans process (sava veida attstba) uzskatmi attlots Borhesa stst Citda nve/Otra nve (1949, latviski, iet, nav tulkots, krievu tulkojum Другая смерть).

6.7

Iepriekjo modeli, ka visa vsture tiek nomainta uzreiz (skk is modelis neizir), noteica nevis vstures mainanas daba k tda - bet gan msu izzias (eit fantastisks izzias) attiecgs stadijas raksturs.

Dotaj gadjum - agrna stadija, trs, vienkrs, vl neizvrsts priekstats ar nabadzgu informciju (vstures maia vispr).

6.8

Un tpc gandrz pilngi atkrt, teiksim, jautjums par vecs un jauns vstures mijiedarbbm.

Vai par attiecbm starp vairku laika operciju izsauktajm izmaim vstur.

Modelis tdas lietas sti neem.

6.9

Protams, fantastik reti kad mdz bt modelis tr veid (to stingri ievrojot, diezgan maz ko vartu uzrakstt) un tomr tas mdz oti daudz noteikt.

6.10

Ldzgi ir ar hronoklasmiem, kur redz tikai pliku pretrunu vispr un tpc nonk pie jocgiem secinjumiem.

7. Ko dart ar veco modeli?

7.1.

Bet tagad ir jauns modelis. Liekas - vecajam priekstatam, ka tiek nomaints viss uzreiz un it k pilngi no rpuses, vecajam vai nu - vai, nu btu galgi jaiziet.

Tomr tik vienkri nav.

7.2.

Pirmkrt, priekstats par absolto pretrunu (pretrunu vispr) vl kdu laiku paliek, tie neaiziet vienlaicgi.

Un varbt paliek ar vl citi priekstati, kas ir saistti (vai msu procesa gait paspjui sasaistties) ar veco modeli.

Tie tad ar paldz o modeli vl uzturt.

7.3

Otrkrt, var bt vl kas briesmgks, ideoloiskie (vai komercilie) priekstati un paradumi, k gadjum ar katastrofismu.

(Tas ir no virsmodeu sfras vai pat varbt rpus domanas.)

7.5

Trekrt, savas literrs iespjas vecajam modelim vl ir, un acmredzot nav pietiekami spiedgas literrs nepiecieambas to atmest.

Jo vairk tpc, ka ekspluatt veco modeli ir visum vieglk nek apgt jaunu (tai skait nereti ar lastjam/pircjam).

7.5

Un, ceturtkrt, pilnb aiziet vecajam modelim nemaz nevajag!

Var pieemt - ne vien no literr, bet ar no idejisk viedoka - ka tam atbilstoi gadjumi tomr var pastvt ldz ar prjiem.

Piemram, hronoklasmu gadjum ka atsevii hronoklasmi tomr var bt bstami pat Visuma mrog (bet ne jau jebkur hronoklasms k tds).

7.7

Un kdas atsevias izmaias vstur tomr var uzvesties t, it k ts nktu no

rpuses, nogriezt visu uzreiz.

7.8

Ja starp senajiem romieiem izceltos kaut neliels kodolkar, Romas acmredzot

vairs nebtu - un msu jaunlaiku (XVI-XX gadsimtu) vsture droi vien tiktu

izncinta praktiski pilnb un visa uzreiz.

7.9

Tlk gan var uzdot vl jautjumus. Bet pie msu pieemtajiem uzdevuma nosacjumiem (msu apskatmajs robes) tas t bs - pietiekami lab tuvinjum. Vismaz pats fakts, ka jaunlaiku vstures vairs nav (vai ka tda pards vien pc daudziem gadu tkstoiem un krietni savdka)...

7.10

(Laika opercijs veicams izmaias visprg gadjum vartu bt pat ar visai dadu rjuma un iekjuma samru, pakpi.

Un atsevis fantastikas darbs, atkarb no saviem uzdevumiem, var izvlties un akcentt vai nu vienu, vai otru.)

7.11

Ttad gan aiz literriem (fantastikai ir jbt daudzveidgai), gan aiz idejiskiem apsvrumiem (ar idejm ir jbt daudzveidgm, un gandrz katrai var atrasties sava vieta, savi defincijas un pielietojambas apgabali) labkais droi vien btu apmram sekojoais.

Atstt veco modeli k specilgadjumu, bet pamatvilcienos turpint ar jauno, visum dziko, realittei (kaut fantastiskajai) tomr tuvko un iespjm bagtko.

7.12

Zintn ir savdk, vecie modei mdz aiziet pavisam, bet tiem atbilstoos specilgadjumus pilnb ietver jaunais modelis.

7.13

Tomr, k iet, ar tur ir vl viena iespja: modeu pielietojambas apgabali noiras, tie tagad apraksta katrs savu priekmetu, un vienas zintnes nozares vai apaknozares viet nu ir divas.

7.14

(Gadjums, kur man pagaidm iet t k pa vidu: klasisk mehnika praktiski turpina pastvt, k bijusi, lai gan princip t ir tikai relativittes teorijas tuvinjums.)

7.15

Bet fantastik glui t nav, t nedals tds nozars, k zintne. Ldz ar to ar specilgadjums man te nozm ne glui to pau ko zintn.

7.16

---TE MAN KAUT KAS VL PALIKA NEPRECIZTS---

8. Turpinm...

8.1

Tiktl par otro stadiju - tas ir, par pirmo priekstatu maiu.

(Vismaz tda man iznca dotaj shm.)

Bet tlk varam turpint atcerties vl o to. Piemram...

8.2

Kad pirmoreiz ievieam konusu, tad izmaiu procesa elementrs sastvdaas (teiksim, konusa mals) mdzam tomr iedomties liner veid: vai nu - vai.

Teiksim, mintaj Borhesa stst vstures izmaia gan izplats pakpeniski, tau katrs loklais prmainans akts (teksim, dot cilvka dotajs atmis) pats ir tlots k elementrs, vienkri nomains - un viss.

8.3

(Lai gan, iet, ne vienmr, pats ststtjs tomr nereti aubs, kuras atmias tad ir pareizas, reflekt. Ttad ir zinma mijiedarbba un zinms process - lai gan ststtjs prognoz, ka ar laiku jaunais variants uzvars pilngi un nekdas pdas no vec nepaliks. Par ko es aubos.)

8.4

Tas nav glui nepareizi, kaut kam tdam acmredzot ir jbt, ne jau viss mainsies bezgalgi dzii.

8.5

Tikai k ms zinsim, kuras tad bs ts elementrs un liners? Nevienam konkrtam procesam un procesiam du garantiju iepriek nevar dot.

8.6

Un varbt, ka mums lniju viet vai visu laiku nks konusi, - tas ir, vstures izmaiu proces mums vai visu laiku nks saretba aiz saretbas (kaut neliela, bet princip tomr) un neviennozmba aiz neviennozmbas, atklts jautjums aiz atklta jautjuma...

8.7

Un vl. Vstures izmaia izplats nevis kd neitrl vid*, bet gan vstur. Faktiski vecaj vstur.

8.8

* (Neitrl vide vartu bt iepriekj model, kur dus smalkumus neem vr, tos sti nav kur likt.

Vai ar - ms kdu neitrlu vidi varam mint specili ieviest... bet tas jau ir cits jautjums.

Tpat k ms - ja msu domai\fantzijai vajag - varam kaut kur ievest bezgalgu trumu vai kdu nulles preju, telplaika - pat vsturisk telplaika! - tuneus utt.)

8.9

Ttad mums, kaut oti ierobeot veid, jau ir darana ar divm vsturm vienlaicgi, un ts kaut k saduras sav starp.

Un vecie apstki var pretoties, vec vsture var pretoties! Tas patiesb nav vienpusjas mainanas, bet gan mijiedarbbas process.

Un te paveras jaunas iespjas fantastikai.

8.10

Protams, laika operatori ir minjui visu aprint t, lai viu palaist izmaia vinntu. Bet visu jau ieprogrammt nav iespjams...

8.11

Tlk, nav jau zinms, kas kuro reizi uzvars - un cik liel mr.

Pilngas nomaias vai pilngas saglabans viet var iznkt ar visdas jaun un

vec kombincijas. Ar neparedztas - un galu gal pat tdas, no kurm izaug kda (varbt visai atirga) tre vsture...

8.12

Ar gadjum, kad (pamatoti) skaitm msu izmaiu par pilnb izdevuos, ms tau neesam mainjui un sareguljui itin visu. Msu izmaia dzvo daudzveidg vstures procesa iekien. Un ar laiku var rasties ar kdas pretrunas.

Starp citu, tpat k tas bija vecajam vstures faktam\momentam, kuru ms nomainjm.

Bet kuram no tiem lielkas (vai interesantkas), tas var iznkt dadi. Kopsumm un caurmr interesantk bs ar laika opercijm, jo tur var mijedarboties dadkas lietas.

8.13

Un tas viss ir vairk vai mazk ilgstos process. Pirmaj stadij vstures maia mums pc savm pabm rdjs k vienreizjs akts, tagad k sarets process (kur viengi atsevios gadjumos, pie kdiem paiem nosacjumiem, var atgdint vienkru aktu).

8.14

K jau minju cit viet, pati eso vsture, vsturisk vide nevar izrdties aktvka nek domts - un varbt vecs un jauns vstures komponentu mijedarbba reizm var iet oti ilgi. Bet atsevios gadjumos pat vienmr vai tuvu tam?

Vai ar ik pa laikam (it k pki) atjaunojoties. Piemrs: Krievijas mocans, jau vairkus gadsimtus raustoties starp modernizcijas minjumiem un atkritieniem.

8.15

...Tas tau viss fantastik ir bijis - atsevios darbos un atsevios piemros! - tomr kopum nav ldzjis ieviest krtbu vsturiski fantastiskaj doman...

8.16

Tlk, ja nu tdas vstures izmaias ir divas? Ts var ar saskrieties (caur sekm vai pat tiei k aktuli notiekoi procesi), un tad atkal bs jauni efekti...

Un vairkas? Daudzas, nenoteikts skaits?

Pie tam pai saskrieans veidi - un vispr abu vai vairku, vai pat bezgala daudzu izmaiu attiecbas - var bt milzum dadas.

Un ja kaut kas tds notiek neprtraukti?

Ja vsture vispr tiks mainta tad kds pamats ir domt, ka tas notiks tikai vienu reizi? Un ka dads izmaias paliks pilngi neatkargas un pilngi separjamas viena no otras?

8.17

Tpat reizm var bt acmredzami hronoklasmi, bet reizm hronoklasmtisko pabu nebs vai tikpat k nebs.

Pai hronoklasmi reizm var palikt tri socil lmen, bet reizm skart ar fiziku (teiksim, tpc, ka ir iesaisttas laika manas). Un t tlk.

8.18

Un t tlk, un t tlk, un vl tlk...

o to es jau minju fragmentri ieskict iepriek. Bet eit galvenais - ka attstbas lavna ir palaista!

8.19

Vieglai uzkodai vl viens piemrs. Pieemsim, ka vstures izmaias nk td daudzum un td trum, ka viena vsture NEpaspj nomaint otru, kad jau uznk tre!

Kdas kombincijas un kdi vstures variantu savstarpjo attiecbu remi te vartu sankt?

Kda btu cilvku dzve ai daudzvsturiskaj pasaul?

(Pareizk sakot, dadu veidu daudzvsturisks pasauls.)

Tai skait - ko vartu iegt jaunu un pozitvu?

8.20

Ja paliekam pirmaj, vai nu - vai stadij, tad ms nevaram iegt neko. Bet tagad jau varam domt tlk - un izvlties.

Bs vl jaunas idejas un attstbas jaunas stadijas, kad varsim domt un izvlties vairk.

8.21

Bez tam varbt no visa vstures mainanas ideju mudeka izkojas kdi pai interesanti efekti.

Ar tik interesanti, ka cilvce (ja t tiem sps reli maint pagtni) specili tieksies tdus sasniegt.

Bet vl jo drzk - tdi, ko fantastiem bs pai interesanti aprakstt!

Tpc nevajag atmest paradumu domt arvien tlk, tlk, tlk!

8.22

Ttad iespjas fantzijai un domanai ir koloslas.

9. sk

9.1.

Ttad skum rodas (iluzors) priekstats, ka vsture tiek mainta visa vien rvien, vien blok. Visu vai neko!

Vai, piemram, ka hronoklasms nav savienojams ar pasaules pastvanu.

9.2

To nosaka nevis kda vstures un laika ptana, bet gan pats vstures maias jdziens.

Tas jdziens, kds pieemts msu tmas attstbas agrnaj stadij atbilstgi s, agrns, stadijas uzdevumiem un iespjm.

To nosaka tas, ka esam skum un ka nekustamies tlk!

9.3

(Var gan pirms tam bt vl agrka stadija, kad nekdi principi vl nav paspjui ieviesties. Un aina drzk bs daudzkrsaina, bet haotiska - un tpat neredzs

daudzus interesantus variantus un efektus.)

9.4

Ja negribam mumificties ldz ar visu tmu, tad ir jiet tlk. Jdzieni jmaina, pieejai jtop dzikai, iespjm (eit - fantastiskajm) bagtkm.

9.5

Pie tam vecais priekstats var palikt rezerv, gan jau reizm noders, piemram, specilgadjuma lom.

Bet varbt taj atklsies pat kdas iespjas jaunai, savdkai attstbai...

9.6

Tas bija mans diezgan aptuvens uzmetums.

Preczk (un bagtgk) vartu, ja apgtu metodoloiju.

10. Vlreiz par klasmiem

10.1

Analoiski - citos tdos gadjumos cits tms.

Lk, tas pats ir ar hronoklasmiem.

10.2

Kamr ms redzam tikai pretrunu vispr, tad iet, ka nekas tds nevar pastvt. Pirmaj tuvinjum - hronoklasmi (un ttad ar laika ceojumi) nemaz nav iespjami.

Otraj tuvinjum (ja tomr ko tdu pieaujam realitt) - tie izsauc katastrofu, pie tam, stingri emot, globlu (mans audiens var sagraut visu pasauli... ziniet, vienkri tpat - tpc, ka pretruna).

10.3

Bet rakstt/domt vajag, un pati tma tau ir interesanta! Un ms tomr turpinm. Kaut pa sniega tiltu pri bezdibenim (ils Verns, Henrihs Atovs).

Tlk faktiski tomr nonkam pie t, ka pretrunas (ierobeotas, konkrtas, ne vairs vispr) tomr var pastvt, - bet vl pa vecam ieradumam turpinm tirat katastrofas...

10.4

Tagad vajadztu iet vl tlk un jau apzinti apskatt hronoklasmus

1.1) izvrsti, vis to iespjam (fantastik - vis iedomjam) daudzveidb, vis iespjamo pabu un efektu bagtb (vairk mekljot tiei interesantus efektus),

1.2) uzsverot visvairk to pozitvo, radoo pusi.

Var ar

2.1) pa laikam pairot, kas no uzfantazts daudzveidbas obrd velk uz zintnisko fantastiku, bet kas - vairk uz tri literro, uz humoristisko vai tml.,

2.2) un vispr domt (pat ja vl nav o domu iemiesoanas konkrtos fantastiskos ststos) par hronoklasmu tmu, tai skait minot savus priekstatus sistematizt - un sistematizjot iegts interesants idejas izmantot to tlkai attstbai.

11. Vasara sauc!

11.1

Daudzveidbas radan (un/vai tlkaj attstb!) var paldzt ar dadi pamieni, operatori un atkljams likumsakarbas.

Gan no tri empriskajiem, drzk gadjuma rakstura sakopojumiem (k Danni Rodri lielisk Fantzijas gramatika).

Gan metodoloijai tuvie (Henriha Atova fantogrammas u.c. TRIZ palgdiscipln РТВ - RIA).

Gan metodoloiskie (zintnisko priekstatu attstbas teorija, iespjams - ar mkslas sistmu attstbas teorija, abm teorijm vismaz pamati jau ir likti).

Tpat, cik varu spriest pc savas pieredzes, paldz msu tmas (piemram, hronoklasmu) konfrontcija ar dadiem filozofijas un zintnes jdzieniem un priekstatiem (k ar vienkri interesantiem efektiem).

11.2

No t visa dzikajiem un radom iespjm bagtkajiem btu jbt metodoloiskajiem priekstatiem - tomr sti droi nevaru spriest, man paam krtgas pieredzes vl nav.

Pavisam neskaidras man pagaidm iet iespjas lietot kaut ko no SMD vai vl citu metodoloiju arsenla. Bet jdom, ka tdas ir.

Viens ir skaidrs - iespjas ir koloslas, vasara... tas ir, attstba sauc!

11.3

Interesanti, ka fantastisk izzia nemaz tik oti neatiras no relistisks!

11.4

Vl iet interesanti, ka prejai uz priekstatu nkamo attstbas fzi nereti nevajag ne eksperimentus, ne pat vispr jaunus, iepriek nezinmus datus.

Tas sakrt ar TRIZ konstatto. Ir ideju attstbas loika, likumi.

Piemram, vai tad ms no paa skuma nezinjm, ka (fantastisks) vstures izmaias (ja ne vienmr, tad parasti) veic cilvki laika opercijs, ttad vstures iekien?

11.5

Zinjm, bet nemm galv. Pie tam, kas ir bdgi, nemm galv nevis td veid, kas var paldzt attstbai, bet biek td veid, kas tai trauc un ms ierobeo!

12. Lemjam pai

12.1

Protams, katrs autors (un lastjs) izvlsies tos variantus, kas viam its labki.

(Tai skait varbt izdoms ko pavisam jaunu un traku - no zinmo pamienu aptveram vai pat vl neaptvert apgabala.)

12.2

Bet jocgi, ja o izvli noteiks nezinana, ka ir citi varianti!

Dieml t notiek oti biei - un tpc fantastika par daudz leijer vienu un to pau un par maz fantaz.

La gan stenb jaunu un lielisku iespju ir tik daudz, ka to stenoanai vl nepietiks autoru! JT

71. NEOLTA REVOLCIJA, SENLAIKU DOMANA UN PROGRESORI

1

Normunds Grosti Atvrtais laiks

- Ataujiet jums odien stdt priek senu manu koli Niku, kur ir patiem leendra, es atauos teikt, pat mitoloiska personba, - nkam rta lekcijas skum Aleksandrs iepazstinja ar vieslektoru.

Niks bija dzvespriecgs vidja auguma resntis, ap piecdesmit gadu vecs, kur acmredzami bija liels alus cientjs.

- Nikam k progresoram ir izcili nopelni Divupes civilizcijas attstb, - turpinja Aleksandrs. - Vi ir ieguldjis milzgu darbu umeru civilizcijas attstb. Faktiski visu reiona civilizciju attstb ldz pat Maedonijas Aleksandra laikam.

- Padomjiet, - Aleksandrs turpinja, - dzvoja cilvki, dzvoja desmitiem tkstoiem gadu. Un pki neolta revolcija, kvalitatvs lciens cilvki apgst zemkopbu, iemcs lietot riteni, pieradina mjdzvniekus, rada pilstvalstis. Visus os notikumus pavada ldz msdienm saglabjuies mti par progresoriem. Par dievim btnm, biei ar gaiu das krsu, kas iemcjuas primitvajm ciltm civilizcijas pamatus.

2

Tik pki jau nu tas nenotiek, ne tuvu!

Preja uz zemkopbu un lopkopbu ir pakpeniska. Pks lciens tas ir, tikai saldzinot ar tiem desmitiem tkstou gadu.

Lai gan par pau iespju uzlabot neoltisko revolciju ar laika operciju paldzbu var padomt.

3

Acmredzot ar zemkopbas priekrocbas nepards uzreiz. Skum tau nav nekdas baigs raas no baigajiem hektriem, un augu barba ir jtami mazk barojoa nek nomedt gaa.

...Pc Hrodota ststt, ja nemaldos, kds friku ni, nominjis viesu piedvto maizi, izsaucies: nav brnums, ka, zdami mslus, js ilgi nedzvojat!

Bet, ja em vl augstk, ar Dievs esot zemkopja Kaina upuri smdjis, bet bela (lopkopja) upurto gau piemis...

Un, ja galvenajai barbai ir jdzenas paka medjot, bet zemkopba prasa drzk nometnieku dzvesveidu... Preja droi vien neiet tik tri un vienkri.

Pc tam j, pc tam zemkopba auj pat stipri palielinties iedzvotju skaitam...

Lai gan ma ilgums, iet, varja ar samazinties: lielka sablvtba un epidmiju iespjas, smagks darbs un nevienmrgka fizisk attstba...

4

Kas attiecas uz progresoriem...

Sabiedrisks apzias pamatforma tai laik ir mts - ststs. Mta uzdevums ir (kop ar atbilstoajiem rituliem) nodroint socializciju - un ttad apkopot un sav zi pamatot pastvos kultras normas. Citdi tie septii dli nezins, kas jdara, k jdzvo...

Cilvks tomr grib zint, kas par lietu, viam ne vienmr pietiek ar instinktu, ar acmredzamo vai ar vienkru pavli.

5

Tad lk: kultras normas un civilizcijas sasniegumus cilvkiem parasti ir devis vai nu pirmsencis, vai kas augstks\varenks par cilvku (teiksim, dievba), vai superizcils cilvks, kultras varonis.

(Ms savus jaunos mcm, ar ms savulaik mcja - un tpat bija kds, kur iemcja visus... bet k tad vl var?)

T ir stst. Kaut ar stenb ie sasniegumi btu attstjuies gadsimtiem...

T ir tiem laikiem dabiska domana. Ja ar kds nokltu priek faktisko notikumu izklstu, tad cilvki to nesaprastu. Cik sen tad ms pai kaut cik protam domt attstbas jdzienos?

Dzv Niks vai tksto gadu attstba - stst vienmr bs kds Niks.

6

Kpc es rakstu: teiksim, dievba?

Tpc, ka ar dievbas ideja nerodas uzreiz, bet attsts pakpeniski.

Starp citu, clonbas ideja ar - bet skum cilvki vads vairk no analoijas-ldzbas (tas ir, dajas identittes) un no piederbas vai kontakta.

(Vlks maijas pamatpieejas.)

Par lietm sprie pc tuvk un zinm - pc sevis. Skat. Jlija un Nikolaja Murakovsku rakstu mjaslap temm.ru . Akmens ripo tpc, ka vi to grib, tpat k cilvks iet, savas gribas vadts. (Bet k tad vl citdi var?)

7

Akmenim ir (laikam jau drusku vlku laiku valod runjot) gars, un ar akmeni reizm var sarunt... Medjumam ldz piedoanu, ka, vajadzbas spiesti, to nogalinjui*. Vai melo, ka tie bija kdi no kaimiu Pku cilts, ms jau n

*(Redzamo miesu nogalinjui, bet garu n, tas joprojm kaut kur pastv un var vl ieriebt - nav tau redzts, ka tas ietu boj... tpat k prn kautais lcis, kas vl onakt skaidri runja ar mani sapn...)

8

Cilvks apd mamuta sirdi, lai gtu t spku. Bet kanibls - stipra un drosmga cilvka (teiksim, cilu sadursm kritua ienaidnieka) sirdi. Cilvkus d, ja nemaldos, biek ne jau aiz bada...

(Kda dzve btu teicamniekiem skol, ja tamldzga pieeja pastvtu vl tagad?

pai pirms prbaudes darba vai eksmena... Dod nokosties?)

Tlk. Lk, burvis izgatavo dot cilvka modelti, lelli, un dursta to, lai kaittu oriinlam. Vai nozog via matu ipsnu un sadedzina to.

Vai uzzin via sto vrdu - vrds ar pieder pie cilvka - lai iegtu kdu varu pr viu. Tpc PIN kods... stais vrds jtur noslpum, bet savus matus vai ko tdu labk apkrt nemtt...

9

Bet, tlk, ja tu esi kultras varonis, dievba vai vl kds specs, tu, iespjams,

vari lietas radt (un nevis tikai atsaukt sav atmi vai vl kdi iztloties), ts pareizi nosaucot. Resp., vrds var bt ieskum.

Vl labk ir nevis nosaukt proz, bet izdziedt - k Veinemeinens. (Cik atceros.)

Tas viss ir loiski sav zi

Starp citu, Temudinu (vlko ingishanu) tvs nosauca pieveikta pretinieka - stiprinieka vrd.

10.1.

Atkpe 1.

Starp citu. Sendiens atiras no msdienm ar sensorisk puse, juteklisko datu uztvere. abana krmos, kaut kur alas str vai istab pagult biei vien nozm kdas nezinmas btnes (uz kurm var reat jau emocionli). Tpat neskaidri uzverti vizulie tli, ko nekori vis msdienu, zintnes ietekmt pieredze, - otrdi, tos var vl pastiprint tradcija, interpretcijas tolaiku gar.

Loiski - jo tas, kdas btnes mdz bt un kdas nemdz, tas tau ar bija jiemcs, tas cilvcei nav dots kop dzimanas, tas ir, kop izcelans!... Un t bija pat vlk, kad debess redzja lidojoas raganas.

Bet msu kosmiskaj laikmet - vus...

10.2

Ar uztveres fiziskie nosacjumi nebija glui msdiengi. Teiksim, mjas ar gaiiem stiklotiem logiem pardjus samr nesen. Ievrojams brvais laiks diennakts gaiaj da - iet, ar. Pirms tam dzv bija daudz vairk visdas puskrslas...

10.3

Interesanta uztvere varja bt ar sakar ar daiem socilajiem nosacjumiem. Viens no komponentiem, kas piedaljs leend par vilkaiem, varja bt kdas Vilka brlbas masks. (Pie tam vii droi vien ar pai varja tict, ka savu ceremoniju laik prtop par vilkiem, ej nu izskaidro viiem zintniskos kritrijus, kas ir sts vilks un kas nav.) Un ja tas vl ir tums vai puskrsl...

10.4

Un ko tik neststja jrasbraucji par sastaptiem briesmoiem!

Teiksim, mts, ka astokji aktvi uzbrkot cilvkam - un viu pat nevis dot, bet izdzerot, izscot (!), - un im ststam mu pagarinja XIX gadsimta literatras klasiis Viktors Igo!

(Gan iespjams, ka lielie kalmri - nevis astokji - tiem varja pa reizei uzbrukt mazajiem kueiem, nezinu. Tau astokji, vismaz pc msdienu da-tiem, ar to nemdzot nodarboties, tie viengi aizsargjoties indgi ko.

Ar auns skas stenb dara to pau.)

10.5

Vai, piemram, divi slavenie nezvri Scilla un Haribda - tagad zinm, ka tur bija vienkri klintis, starp kurm pa jras aurumu bija grti izbraukt, izmanevrt...

Starp citu, pamini vtr stresa laik (vai vlk atceroties ts ausmas) izirt skaidri, kur tur ir kds briesmonis, kur nav.

(Pie tam briesmou versija tolaik iet ticama, jo tai ir jau solda tradcija.)

Acmredzot (nerunjot par lielanos u.tml.) jrasbraucji (vismaz vlk

atceroties) nereti uzskatja, ka ir kaut ko tdu redzjui.

11.1

Es pats skaidri neatceros, vai es sav pilst 1991. gad redzju kdu krievu (tas ir, padomju) bruumanu, vai n.

11.2

Vl kda detaa. 1991. gada augusta pua laik (iet, pa t skum) uz biju kinotetra sienas (ja brauca kds karaspks, tam iznca tur braukt garm) pardjs uzraksts krievu valod:

Позор путчистам! Вас будет судить народ.

(Kauns puistiem! Js tiess tauta.)

Par uzraksta saturu (izemot pieturzmes) esmu prliecints. Tau, cik gadjies redzt atmias (latviski), tajs ir sods un nevis tiess.

T, lk, nereti iet ar atmiu...

11.3

Vl... Lai nu k tas ir no ticbas viedoka - bet no laicgs vstures viedoka iet, ka Jzus nv galvenie vaingie ir romiei (kuri, k vienmr, rpjs par savu varu).

Tau Bbele visai mrens krss tlo Piltu (kuru ir pati Roma vlk atcla, ja nemaldos, tiei par prmrgu nelbu) un galveno vainu uzliek ebrejiem.

(Lai gan sava loma ebreju kolaborantiem sadukejiem tur tiem bija.)

11.4

Jauns Derbas teksti tapa daus gadu desmitus pc notikumiem, kad kristiei ar vecs ticbas versijas piekritjiem jau bija nopietni saplsuies.

Un visu o laiku, pirms teksti tika uzrakstti, saturs glabjs atmis, ststos un atmis par ststiem. (Nevis dokumentos, videomaterilos vai objektvs ekspertu analzs.)

Kur var darboties princip tie pai mehnismi, kas sabojt telefona spl vai baums. Un skaidrs, ka tekoais politiskais klimats var ietekmt uztveri, ar ne prk apzinti...

T tas vartu bt no laicgs vstures viedoka.

12.1

Vl. Vstures ststi un hronikas ldz mums parasti nonk daudzreiz prrakstt un prststt veid.

Un prraksttjs senajos vai viduslaikos miergi varja palabot iepriekjo tekstu, ja viam tur liks kas nesaprotams vai nepareizs. Pie tam viam ita, ka tas taisni ir labs darbs, ka vi labo kdas un ka tiei via versija ir acmredzami pareiza.

(Tas ir, nerunjot par tekos varas pastjumu, kas vstur ar ir parasta lieta!)

Vstures zintne msdienu izpratn tikai pakpeniski rodas no dadu ststu jka.

12.2

Pirmais vsturnieks ar pamatos msdienu zintnei atbilstou pieeju bija grieis Tukidds (V gs. beigs p.m..). Bet vstures tvam Hrodotam - kdus gadu

desmitus agrk - vl sti neizdevs noirt vsturi no visdiem paststiem.

Un pavisam cita lieta kad tad Tukidda pieeja ieviess masveida praks...

12.3

Vl msu diens daudzi tic krajam ststam par Atlantdu. Kuru (balstoties uz kdu dzimt saglabjuos noststu - par to, ko Solonam pirms gandrz divsimt gadiem esot noststjui iptieu priesteri) devis Tukidda jaunkais laikabiedrs Platons.

Platons bija filozofs un ideologs (nevis vsturnieks). Viam is ststs kalpoja via

idejiskajiem mriem - un nevis uzdevumam dokumentli preczi fikst vstures notikumus... kds tiem laikiem, iet, vispr vl nebija raksturgs.

12.4

Protams, varam pc labas tradcijas pajautt: bet kas ai jom mainsies nkotn - un k vars brt msdienu uztveres patnbas? Ar ts, kuras mums paiem iet normlas?

Atkpes beigas.

13.

Ejam tlk.

T k mtam ir jdod pareizie paraugi - mta uzdevums ir kultras translcija -, tad inovcijas tiek uztvertas k novirze no krtbas, k aunums.

Un iespjams, ka lielkaj da gadjumu tas tolaik t ar ir. Maz ko kur var sadomt...

Bez tam dzve tolaik ir trauslka, ir stipri mazk virsprodukta (vai pat vispr nav), iztikana daudz biek nek mums ir knapa - un kdas cena acmredzot ir lielka. Un cilvki droi vien daudz biek uzraujas uz nelaimm, nevis uz labiem jaunumiem...

Dabiski, ka vii daudz krampjaink nek ms turas pie tradcijas.

14.

Bet kalkulanas viet (teiksim, kas tomr vartu dert, bet kas n) tolaik liel mr (kaut ar ne pilnb) ir emocijas (piemram, bailes vai dusmas)*.

Un kaut kdi izpldui, mistiski un neprbaudmi (vismaz msu uztver) priek-stati (lai gan viu pieredzei un vl pc viu kritrijiem tie var atbilst diezgan labi).

* Ar vl msu diens emocijas daudzreiz spl lielku lomu, nek btu vrts.

15.

...Tpc, pretstat msu idejai par progresu, toreiz zelta laikmets vienmr ir bijis pagtn, mtiskaj (ststa dotaj - bet k tad vl var?).

Pareizaj pagtn, kad audis esot ievrojui visu, k vajag.

(T ststs, pildot savas funkcijas, filtr un apstrd pagtni.)

Senu gudrba ir augstk gudrba.

(Pat msdienu fantzijromnos biei vien maija ir jo stiprka, jo t senka. Veca un cienjama tradcija...)

Bet inovcijas realitt ievieas oti lni un stihiski.

16.1.

Atkpe 2.

K rda TRIZ ptjumi, agrnie jauns tehnikas varianti mdz bt vl neveikli un ne pai efektvi. Ar zintn ir ldzgi: Kopernika sistma skum strdja sliktk nek Ptolemaja sistma - tau t bija perspektvka.

Negltie plni...

Redzam, ka tas attiecas ne tikai uz tehniku un ar ne tikai uz jaunu saimniecbas veidu, k savulaik zemkopba, bet pat uz... pau progresu k tdu.

16.2.

Manuprt, msu laikos tas ir aktuli (ar) d zi: kpc cilvkiem ir progresam

vienmr jnes upuri?

(Un ar: kpc nkotnes vrd pagtne ir jnosvtro, jatmet? Dzvoklis par auru? Smadzenes par auru?)

pai to redzjm XX gs., briem ar oti katastrofisk veid...

Domjams, ka progress, kur nod pats savu subjektu (un ldz ar to lieks iespjas paam progresam!), nav pats progresvkais progress, tas ir vl visai agrns...

Un lnija nav pati progresvk forma laikam.

17.1

K to vartu emt vr progresori fantastik? K progresoru fantastiku vartu ietekmt progress paa progresa jdziena izpratn?

K vajag paam progresties, lai ktu par labu progresoru?...

17.2

Vai senlaiku dzves un domanas attstba ir juztver tikai lnijas form? Vai vstur nav daudz garm palaisto parallo iespju - ko tagad (vai vismaz nkoaj piegjien, bet labk jau uzreiz) vartu emt vr progresori? Un k to vartu vislabk?

17.3

Varam iet vl tlk (TRIZ gar) un jautt: k iest jaunas un pat pavisam jaunas iespjas? Henrihs Atovs, cik sapratu, ieteica st pat eoloisko resursu dgus... vai vismaz padomt par to.

Katr zi preja uz plaku, dinamisku un diahronisku, nevis acumirklgu, pieeju resursiem vartu dot ko jaunu un vrtgu.

Atkpes beigas.

18

Stst mdz bt ar sliktie piemri - k pareizie tabu tiek prkpti, kdas nelaimes notiek, kds sods saemts. Ar varonis var aiziet boj, kad izdara ko nepieaujamu (liekas, tas pat ir viens no tipiskiem veidiem, k varoi mdz iet boj).

No otras puses, reizm laikam normu prkpanu var uztvert k supercilvka pazmi. friku diktatori Amins un Bokasa XX gadsimt piekopa kaniblismu, jo

gribja bt kas augstks par normlu cilvku.

Ir ar triksteri (piemram, skandinvu dievs Loki) - kuri mam lauas r no pieemtajiem rmjiem (tda ir viu funkcija stst), reizm radot ar ko labu un paliekou, bet kopum laikam parasti iznk, ka vii ir sliktie.

Ja es pareizi ts lietas sapratu...

19

Visus os priekstatus neplno un nekrto kds pedagogs vai ideologs, uz tdiem spie pati tolaiku dzve (un domanas rcb esoo ldzeku klsts).

Droi vien is konservatvisms nav vienmrgs - piemram, krzes apstkos daa cilvku var kt uzmgki pret prmaim (citi atkal otrdi). Varbt...

Ar triksteru piemrs laikam rda, ka senlaiku doman viss nemaz nav tik dzelaini viennozmgi.

20

Bet - laikam Nikam un via koliem ir daudz grtk nek ms to domjam!

(Un, pat uzstjoties dieva lom, jdom, ir risks, ka tevi noturs par naidgu - vai nesaprotamu un tpc bstamu monstru...

Starp citu, vl XIX gadsimt Krievij holras epidmijas laik vietm klst bau-mas, ka tie ir dakteri, kas uzlai holru, - un baumu iespaidotie zemnieki vius nogalina. Bet Krievija nudien nav pati atpalikuk zeme.)

Nekas, pc tam stst bs vieglk!

21.1.

Atkpe 3.

Par dadiem laika trumiem pie radiklm inovcijm un prmaim.

Tie, kuri priet uz jauno krtbu (piemram, uz raotjsaimniecbu*), varbt ne ar ko nav bijui labki par citiem. Citi ar princip varja, un varbt pat kds skums, nejauba izra, kpc vieniem iznca trk.

* Tas gan nav labkais piemrs, jo taisni is process pats ir visai ilgstos

Kad tiei vartu citi, nav zinms, senlaikos viss mains tik lni, ka simt gadi varbt neko lielu nenozm, tas ir gandrz vai tas pats laika moments. Vismaz no makro, tai skait inovciju un attstbas, viedoka.

Bet nu ir slieksnim pri (nejautsim, cik laika stenb aizma pats slieksnis), un skas nenormli tra attstba, tda, kda ir tipiska jaunajai fzei, jaunajai sistmai*. Nereti ldz ar to - plaa pirmo veiksminieku kultras ekspansija, varbt ar fizisk ekspansija.

* Vl attsttkai sistmai t atkal var likties ausmgi lna.

Tagad citi vairs nepasps, tie pirmie jau ir priek; lai gan visu izra tikai daas nejaubas (?) un piecas mintes piedodiet, gadsimti. Tie, kam laimjies bt pirmajiem, ir ieguvui milzgas priekrocbas.

No jauns sistmas viedoka varbt vecaj sistm laiks gandrz vai stv, t ir atpalikusi un nemainga. T ka rodas iespaids gandrz vai par augstkm un zemkm rasm...

21.2.

s lietas acmredzot var apskatt ar tri no laika pabu viedoka.

Teiksim, piecas mintes un gadsimti - te izpauas (vsturiski maingie!) samri starp inovciju laiku un astronomisko laiku... vai varbt klimatisko sezonu laiku, saimniecisko ikdienas noriu laiku...

Un t tlk.

22.1

T, protams, bija vienkrota shma.

22.2

Tai skait - citos gadjumos veiksminiekiem varbt tomr ir kdas atbilstoas pabas vai citas priekrocbas, kuras btiski paldz, - un viu veiksme, pirm vieta varbt ir likumsakarga...

22.3

Un par ekspansiju... Kad Tuvajos Austrumos notiek neolta revolcija (Niks? Bet tas ir vl krietni pirms umeriem), tad pc kda laika tur cilvku tomr paliek par

daudz (dotajam raoanas veidam). Un daa neoltieu migr ldz pat Eiropas

dienvidiem - Balknu pussalai, Donavai, Vidusjras krastiem...

Bet pc tam aiz Alpiem, Eiropas vidien, rodas atbilde uz o izaicinjumu: raotjsaimniecbu prem, tas ir, sk attstt, vietjie - un no tiem tad ar izceas indoeiropiei.

Viena daa no viiem vlk (kad jaunais saimniecbas veids auj palielint iedzvotju skaitu tiktl, ka nu jau paliek par daudz ar im veidam...) migr uz austrumu stepm un pat vl tlk.

Dai vlk var pagriezties atkal uz rietumiem, k grieu seni uz Balkniem.

( versija man ir tuvka par to, ka indoeiropiei cluies steps, - lai gan t patlaban ir populrka, ar vsturnieku vid.)

22.4

Es te rakstu par iedzvotju skaitu un saimniecbu, t teikt, vispr. Bet nesen lasju (gan jsaka, trum) vienu konkrtku versiju par senajm migrcijm (eva Kleina rakst, gan jsaka, pasen) - un sapratu apmram t.

Zemkopbas iespjas nodroint visus ar prtiku, kamr nav metla darbarku, ir stipri ierobeotas (izemot reionus ar pai labvlgiem apstkiem). Zinm stadij par vadoo kst lopkopba (ar Viduseiropas ziemeos). Ts virsprodukts ir nozmgi liels, un galvenie krjumi (lopi) ir portatvi.

Tas, pirmkrt, provoc nu jau sistemtiskus sirojumus (lai aizdztu lopus) un karus. (Mednieku laikmet karo reti, sti nav par ko, uzkrjumi ir reti, mazi un ne visai portatvi, bet teritorijas mdz bt pietiekami plaas mazajam cilvku skaitam.)

Otrkrt, lopu bariem pieaugot, tiem apvid (pie vjas zemkopbas) pietrkst barbas. Un par galveno risinjumu kst migrcija (kura gan vl vairk vjina zemkopbu).

Ekstensv attstba...

evs Kleins ai sakar min trs no reioniem - tautu eneratoriem: Altaja reionu (no kurienes ir ar mongoi), Srijas stepes un Viduseiropas ziemeu dau.

22.5

J, starp citu, tad jau iznk, ka, progresjot pirmatnjs ciltis ldz civilizcijai (vai

pat vl netiekot ldz tai), tiek btiski progresta ar spja (un tieksmes) izncint

citam citu. Te laikam bs, par ko padomt.

Atkpes beigas.

23

Es te minju sastit kop dadus datus un idejas no last - kuras paam ita racionlas un pietiekami interesantas. Protams, sanca visai nepilngi, un gan jau ur tur bu ar kdjies.

Tomr galvenais ir skaidrs - viss mains un turpina mainties, un uz lietm (domanu ieskaitot) ir jskats vsturiski, emot vr konkrtos apstkus un attstbu, - lai nektu par upuri maldgiem vienkrojumiem.

24

Vai varam iedomties fantastik - kaut ko indoeiropieu ststam mazliet ldzgu - bet jau pavisam jaun stadij, citos laikos, kad iztikas ldzeku raoan

notiek preja uz vl jaunkm tehnoloijm, teiksim, kdm nano?

25. Uzdevums par progresoriem

Nevaru nemint Dmitrija Trifonova (TRIZ) uzdevumu 7.4. (Hronoklasmu nebs):

(1) izdomjiet un iztlojieties (vai pat sastdiet darbbas programmu):

(2) kur, k un kdu izmaiu vstur (varbt taisni MAKSIMLI vriengu) Js gribtu veikt

(3) (pieemot, ka no hronoklasmiem nav jbaids, o problmu atrisins bez Jums),

(4) bet tlk varat vl prbaudt, cik universla ir Jsu programma (k t der citos laikos, zems un apstkos)!

Skat. Dmitrija Trifonova grmatu Uzdevumu krjums no zintniski fantastisks literatras Трифонов Д.Н. Сборник задач из НФЛ, 1-е издание 1993 (?), 2-е издание 1995; vismaz otrais izdevums ir pieejams internet.

72. FRAGMENTRAS IDEJAS PAR PROGRESORIEM

1.1

Starp citu. Kur teikts, ka maint un progrest var tikai vsturi?

1.2

Kas iznk, ja ceo nevis/ne tik daudz vstur, bet, teiksim, biogrfij - pats sav?

1.3

K abpusji izdevgi (uzskati, pieredze, intereses abiem var atirties) paam maint savu biogrfiju?

1.4

Iedomsimies konferenci (vai lietio spli), kur (kltien vai attlinti) piedals... piedalos Es dados vecumos!

1.5

Kdas patnbas var bt, teiksim, lietiai splei, kuras priekmets ir nevis vienreizjas prmaias, bet diahroniskas: laik izstiepta attstba?

1.6

Droi vien d paskum var veidoties ar dadas mazkas darba grupas no

dadu dzves etapu Es.

1.7

oti iespjams, ka grupas ldera lom biek bs veckais Es k droi vien pieredzjukais (ciktl tur vispr vajag lderi). Tau ne vienmr; tas ir atkargs, starp citu, ar no grupas uzdevuma.

Un var pat gadties, ka jaunkie kopgi (vai individuli) izvelk vecko no kdas krzes dzv.

1.8

Sevii jaunkajiem Es bs interesanti gt plaku skatjumu uz personas attstbas procesu...

1.9

Varbt var mint fantazt paralli par vstures mainanu un par laika opercijm biogrfij un mint idejas un gto pieredzi prnest no viena temata uz otru?

2.1

Bet varbt ir iespjami ar tehnoloiskie, bioloiskie, datoriskie procesi ar sava

veida laika opercijm?

(Piemram, hronomiska reakcija, kura maina savu vsturi?)

2.2

Romni, filmas, izrdes (kdi vartu bt efekti?), sackstes, sanksmes?

Un otrdi, kosmiskie un metagalaktiskie procesi?

Bet eoloiskie?

2.3

Ja pieem, ka nemitga da tipa prvietoans un izmaias laik notiek

mikropasaul k tas vartu ietekmt fiziku?

(Dmitrijam Trifonovam bija viena ideja.)

2.4

Kds sistms da veida procesi vartu organizties vai tikt organizti?

(Sistma tau mdz dot jaunus rezulttus, kdu atseviajm dam nav; o pabu t ar sauc, par sistmefektu.

Tpc gan literatr, gan dzv ir vrts mint veidot dadas sistmas, nevis aprobeoties ar atseviiem gadjumiem.)

3.1

Vai var domt par jauna veida mgo dzinju, kur kompens enerijas patriu ar hronooperciju paldzbu? K tiei vi to vartu dart?

Ja ir laika ceojumi vai citas hronoopercijas, tad laiks vairs nav glui homogns, ttad ar enerijas nezdambas likums vartu nebt glui spk... nezinu.

3.2

N, mgais dzinjs tpat nav iespjams; neviens noteikts, ierobeots, galgs objekts nevar kustties (un ttad ar citus kustint) bezgalgi.

Un tomr - kda vartu bt enertika, ja ir iespjama prvietoans vai kdas citas darbbas laik?

Vielu maia, ja kdas hronoopercijas vai kas tamldzgs notiek organism?

3.3

Pieemsim, ka ms varam ar zinmm hronoopercijm iegt eneriju, un daudz.

Vai tas mums nks par labu, vai par sliktu? Vai nebs t, ka ms tikai rdsim eneriju, nedomjot par gudrku, intensvku tehnoloiju attstanu?

3.4

K vispr laika operciju apgana vartu veicint ekstensv/intensv tipa attstbu?

3.5

K vartu attstties ekstensvi un k - intensvi pati msu darboans laik?

(Tai skait vstures mainana?)

3.6

Attstba notiek laik. Bet vai var attstties viss cilvces laiks kopum?

4.1

pai zintnes un tehnikas vstur ldz ar laika ceojumiem paveras jaunas iespjas: nerisint raduos problmu paam, bet dabt gatavu risinjumu no nkotnes.

Kdas vartu bt pozitvs sekas un kdas negatvs?

4.2

Vai os variantus var kaut k savienot, iegstot vl pavisam jaunas iespjas?

4.3

Ko dartu standarta hronofantasts (j, j, k reklms - parastais mazganas

ldzeklis) ar du problmsituciju?

Droi vien nolastu (kdu tksto un pirmo) morli, cik slikti ir pikot.

Bet te nu bs t reize, kad var teikt, ka morle ir priek muiem.

(Preczk, protams, - mugi morles lietoanas veidi ir priek muiem.)

Kds labums no mgas atkrtoans, labk ir izdomt ko jaunu, ptt jaunas situcijas un jaunas iespjas!

4.4

Lai saprastu informciju no nkotnes, ar paam ir jbt pietiekami attsttam.

Pieemsim, ka esam dabjui ko pa pusei saprotamu. K rkoties tlk?

Btb te ir vesela fantastisko situciju klase.

4.5

Kas tds jau ir bijis fantastik? Tas ir, kur informcija no nkotnes rada problmu un problma tiek sekmgi vai prsvar sekmgi risinta?

5.1

(Replika sakar ar N. Grostia grmatas versiju par progresoru lomu umeru civilizcijas attstb.)

Vai tad tlaika umeri pai nebija spjgi izgudrot riteni?

5.2

Vai celt laika operciju nozmi ms varam viengi, iztlojot pagtni stulbku nek bija - k to parasti dara ar versijs par kosmosa viesiem?

Vai nav vl kdas citas izejas?

5.3

Un, td gar turpinot: kur tad mums ieviesa prasmi ieviest citiem riteni? Tas tau nav viegli!

(Senaj Amerik ritenis laikam bija pazstams k rotalieta, bet tomr neieviess plak praks.)

Vai to, k ieviest riteni, ms tomr izgudrojm pai?

Vai ar mums - preczk, Nikam un via koliem (Atvrtais laiks) - tdas prasmes vl nav? Laimes sple?

5.4

ausmente: izrds, ka ms esam stulbki nek patiesb, un virkne sasniegumu

stenb pieder citplantieiem vai citlaicniekiem, kuri par mums rpjas pa daai msu pau viet.

Otra ausmente: stenb t nemaz nav, bet ir izdevies mums ko tdu ieststt.

5.5

Vl variants: jautjums paliek neskaidrs, jo ir sajucis (pie tam abm pusm), kur tad ko ir izgudrojis vai ieviesis.

(Vai varbt abas puses ldzdalgi?)

5.6

Un varbt ir sajucis ne vien izzi, bet ar pa realitt. pai ja procesa gait ir veidojus kdas laika cilpas un paradoksi.

6.1

Pieemsim, ka inovcijas no nkotnes nk pastvgi visu laiku (td mr, kd vietjie vispr spj saemt).

Progress! Bet...

6.2

K izvairties no paraztisma, k saglabt un iespju robes attstt! - vietjiem

spju izgudrot paiem?

6.3

Pie tam krietn da laikmetu un civilizciju domana un dzvesveids tau ir visum pret inovcijm un progresu... Kdi var bt risinjumi? Kaut dajie?

6.4

Ar ko atiras progresana pie nelielas starpbas starp abu civilizciju lmeiem?

6.5

Kas notiek, ja progresori nepareizi novrt un, piemram, sk par daudz

patronizt attstb gandrz ldzvrtgu civilizciju?

Kas notiek, ja nepareizi novrt pats savu pagtni - piemram, nepietiekoas vai

izkropotas vstures (vai biogrfijas, tas ar nav neiespjami) zinanas d?

6.6

Esot ievrots, ka progresoru civilizcijas vai laikmeti nereti ar pai progres labk. Kpc tas t vartu bt?

7.1

Bet, ja nu progresana izdodas oti, oti labi, vai progresori un progresjamie reizm nepamains vietm - nu vismaz daji?

7.2

Vai var bt rotjoa progresana ar regulru lomu maiu?

(Ar biogrfij?)

Un paralla savstarpj, atklta vai slepena?

(Biogrfij - teiksim, es vecum un jaunb; te gan slepenaj variant diez vai kas jdzgs sanks.)

7.3

Kdas vl progresanas attiecbu shmas vartu bt?

Subprogresori:

laikmets\civilizcija A rkojas nevis\ne tik daudz tiei pats, bet caur laikmetu B, kuram uztic progrest laikmetu C... Varbt tpc, ka B ir tuvk C.

Daudzvariantu progresana

dot pasaule\vsture sazarojas, bet vairkas attiecgs, teiksim, umeru civilizcijas uztur savstarpjus sakarus un var izmantot viena otras sasniegumus.

Ldzgs variants, bet ar vairkm subcivilizcijm vien un tai pa pasaul.

7.4

Pretji progresoriem: paapkalpoans, kad aenti med nkotnes sasniegumus...

Ar paprogresans ar nkotn emtm metodm un ldzekiem.

7.5

Progresoru prvilinana.

Izdodas kaut k, pat varbt ar maldinanu, pievilkt sveu laika manu/ekspe-

dciju ar progresoriem. Kad vii atjdzas, ka nonkui ne tur, kur domts, laika

opercija ir jau ieskta un jturpina vien tlk...

7.6

Konkurss progresoriem, ko rko mra civilizcija.

Variants: konkurss, bet drusku cita rakstura paskumam: prprogresanai par jaunu...

Izstde\prezentcijas, kur dadi potencilie progresori rda iespjams nkot-nes.

8.1

Pieemsim, ka inovcijas (vai pat veselas paketes un programmas) nk vairks krts!

Vispirms ceo laik uz skotnjo vsturi (pieemsim, ka tda ir), pc tam uz jau progresto vsturi, vl pc tam uz prprogresto - utt.

(Vai varbt var ar citd krtb?)

Galu gal - bezgalgi daudzs krts?

Nu vismaz galgi daudzs...

K TAS VISS IZSKATS KOP?

8.2

Domjat t nebs? Vsturi mains tikai viena laikmeta prstvji un vienreiz?

J, vienu izmaiu attlot jau ir kaut cik pievuies. Bet tas nav diez cik reli,

stenb vairk bs kopas, sistmas, kaskdes... Vismaz uz to pusi ies.

8.3

Un ja vl pieemam, ka vai ik brdi pastv alternatvas inovciju programmas?

Tai skait, ka N-tajai, tlkajai N+1-jai un vl tlkajai N+2-jai nkotnei var bt atirgi plni?...

8.4

Vai td gadjum progresjamie reizm neiegst lielku patstvbu, iespju izvlties un pat maint progresa programmas, kaulties un prast papildu bonusus?

8.5

Mainot citus, vari mainties ar pats.

Jaunu, progresvku laika operciju veikana var likt attstt savas tehnoloijas (un varbt ne tikai) ar paam veicjam.

Un progresjams civilizcijas patnbas droi vien var, kaut vai d pasv veid, ietekmt progresoru civilizcijas attstbu.

8.6

Iznks (lai gan vl pavj veid) tda k kooperatv attstba, koevolcija? Atcersimies piemru no bioloijas: ziedaugi un kukaii... Tikai oreiz laik.

8.7

Braucieni no mainta/mainga laikmeta uz maingu? Varbt tiei tas bs tipiski?

Es jau minju: laika opercijai nepiecieam informcija var nebt viennozmga un nemainga...

9.1

Pieemsim... Vidusamerik apmram asteku laik darbojas progresori u.tml.

1) no PSRS un no t paa laika ASV,

2) no Augusta Romas, Diokletina Romas, kristgs Justinina Romas - Bizantijas (s trs pdjs hronoloiski ir pagtn),

3) no... toltekiem (kuri ir pagtn laikam ar pc btbas, pc attstbas fzes - bet tomr atcersimies, ka toreiz gais nkotnes viet skaits gai pagtne).

9.2

Lai kaut k kompenstu pau progresoru attstbas lmeu atirbas, vl varam pieemt tdu sagadanos, ka, jo augstka civilizcija, jo mazk t var piedalties, teiksim, ts aentiem nez kpc ir grtk tikt uz ejieni (...)

Kas tlk?

9.3

Variants: progresori no IV gadsimta, no Konstantna Julina Teodosija Romas, kad pa Rom pretrung proces nostiprins kristietba valsts reliijas status, pie tam vl, iet, domin te ariu, te katou (Nkejas) versija.

Varam vl pieemt, ka diahroniskums te nav pai izvrsts, romiei no dadm fzm te darbojas juku jukm, it k btu no viena un t paa laika...

10.1

Divi dadi progresori A un B, katrs pc savas programmas, darbojas ar vienu un

to pau civilizciju, bet katrs sav gadsimt.

Kas vartu notikt, kad/ja dadie progresi saskriesies?

10.2

(Laika sazarotbu eit varam pai neemt vr.

Vai ar var pieemt, ka abi atzari viens otru ietekm, un tik btiski, ka tos pat nevar sti uzskatt par irtiem.)

73. VISI VAR CEOT LAIK BET KATRS PA SAVAM

1.

Kas btu, ja

1.1

Ja tolaik (aizvstur un senvstur) btu savi laika ceotji?

Un ja vii dotos uz zelta laikmetu pc pieredzes?

Un pc maijas, pc vecajiem un stiprajiem vrdiem?

Kuri acmredzot tiek turti noslpum...

1.2

Ja vii savm acm redztu ststa varous (prototipus)?

Kuri stenb droi vien, cits vairk, cits mazk, bet atirsies no t, kas ir stst.

Un varbt viena varoa viet izrdsies vairki...

Sekas te laikam var bt dadas.

1.3

Ja, paliekot pie t, ka pagtne labka par tagadni, eotji mintu sav dzv ko maint pc redztajiem progresvajiem pagtnes paraugiem... piedodiet! regresvajiem!

Kuri stenb droi vien nereti strds sliktk...

1.4

Nez, vai senie laika ceotji reizm negribtu savu stst dzirdto vsturi korit? Teiksim, paldzt Lplsim pret Melno bruinieku un Kangaru? Vai pastvt krast un pasargt nemirstbas zlti, kamr Gilgames nopeldas?

1.5

Varbt daiem godkre vai kas cits liktu censties paiem iekt stst?

1.6

Un veikt atkrtotus laika ceojumus - ja izrds, ka tev ir misjies un stst tu esi sliktais (Vai varbt smieklgais.)

1.7

Ceo pamedt leendros Milzu Lempjus, kuri tolaik vl bijui.

Vai tos ausmgos pus (jo ausmgks pis, jo lielks varodarbs)...

1.8

eit atkal ir interesanti, k sav starp atiras - un laika ceojumos mijiedarbojas - dadi priekstati par citlaiku faunu. Ko par Milzu Lempjiem dom ceotjs, ko vietjie, kas ir stenb...

(...vai vismaz msu priekstatos par o zvru. Kuri jau ar ir nepreczi - lai gan ms tos parasti saprotam k pau stenbu...

Bet varbt tie mainsies pat viena ststa, viena sieta gait... un pat vairkkrt.)

1.9

...J, varbt Milzu Lempis ir kds diezgan parasts zvrs, tikai mta hiperbolizts. Vai ar toreiz bija oti bstams, bet vlk, ar jauno medbu tehniku, vairs n...

1.10

Ceo, mekljot jaunus medbu laukus savai ciltij.

Varbt daas kopienas pat mdz klejot laik...

Ka tik nu netrptu uz ledja - vai otrdi, pilst!

1.11

Contra: laika pretizlkoana, lai novrstu iespjams invzijas no nezkurienes.

1.12

Brauc tie, kuriem sav cilt kljas slikti, cerb, ka zelta laikmet bs labk...

N, bez savas cilts, protams, nav dzves - bet cilts jau pastv ar citos laikos, totms lai tas pats...

1.13

Varbt brauc ar tie, kuri ir stipri gni uz samaitto jaunatni un grib pie steriliem senu tikumiem. Atliek mint, kas tad notiek tlk...

1.14

Analoija. Kds, kur vl uzskata sevi par komunistu, brauc uz PSRS. Vai viam izdosies pierast\atkal pierast pie t, ka nedrkst kritizt valdbu, - un ar pie daudz k cita?

1.15

Bet varbt ir, kas dodas uz citiem laikiem laupt. Vai vismaz zagt. Droi vien no svem ciltm, lai gan kas zina... sevii, ja vii ir liel bad...

1.16

Js zint, ka dai senie cilvki med pulksteus? Vii dom, ka laika manai vajag upurt pulksteni, ka via tos d vai k tamldzgi... ej nu saproti to pirmatnjo psiholoiju. Un, protams, vii ne vienmr pazst, kas tas tds ir.

Ceru, ka man ne reizi nenksies kdam pierdt, ka es neesmu pulkstenis.

1.17

Ceo, lai samekltu (un pieruntu vai sagsttu) profesoru, kur vius konsults laika ceojum(-os).

(Un sola viu lieliski barot - ar triem mamuta taukiem vai k tamldzgi?)

1.18

Ja pagtne prk nepatkami atiras no ststa un ceotjs skaudri sajt disonansi - tad viena no sekm vartu bt doma, ka ir nest pagtne?

Un td veid varbt var prieklaicgi rasties pagtnes izvles un retro-sazaroans idejas?

1.19

Un ttad var jau toreiz notikt gabali no laika ceojumu attstbas procesa: ceotji laikam tak mekls izeju no situcijas, un laika manas (vai kaut kas cits, kas izpilda to pau lomu) viiem tau ir!

1.20

No msdienm tuviem laikiem var ceot ar vienkri mcbu praks.

Teiksim, kultras vstur vai sport, vai pedagoij.

Vai (pretj virzien) futuroloij.

1.21

Vasaras nometnes tai vai cit laikmet.

Vai msu laik ar nometniekiem no citiem laikmetiem.

2.1

Ceo, lai atrastu laika manu remonta meistaru, kas ne vienmr ir vienkri.

2.2

Lai gan ar vii pai no palikuajiem nebojtajiem laika manu blokiem un no t, kas ir pa rokai, mdz meistarot dadus tarantasus - kuri reizm kaut kd veid ar darbojas!

2.3

Ticams, ka materilus reizm mekl ar nkotnes miskasts.

Un mdz bt zintji, eksperti, kuri daudz zina, ko kur var dabt.

Vai vismaz dom, ka zina...

2.4

Droi vien ir pat sens ststs par laika manu, kas braukjusi krustm rsm pa laikiem, kamr atradusi sev visas trkstos daas.

(Plus vl daas tdas, kdu agrk nebija!)

2.5

Galj da tipa gadjum var iznkt, ka laika mana it k rodas no nek...

Varbt, ka piemrot vid tas t ar ir.

2.6

Kaut kur nkotn it k esot ar vietas, kurs nonkot (kd lauk?), laika mana varot saremontties pati no sevis...

3

Ttad. Fantastik parasti rda laika ceotjus no msu nkotnes vai tagadnes.

Bet vartu rdt (daudz un dadi rdt!) ceojumus no jebkura laikmeta uz jebkuru! Tas var bt visai interesanti (kulturoloiski un ne tikai - un, protams, ar literri).

Bet varbt atkltos ar kdas jaunas likumsakarbas, jaunas idejas.

4

Vl daas piezmes par senajiem laika ceojumiem.

4.1

Viens variants, k vartu rasties senie laika ceotji: dadiem laika operciju procesa dalbniekiem ir dadi prmaiu (un nemainbas) projekti. Tlk, partiju cas, varbt ar ar laika tehnoloiju izmantoanu. Un, tm ieilgstot, agri vai vlu, gribot vai negribot, laika tehnoloijs tiek iesaistti ar cilvki no vietjiem...

(Laika Sargiem tas droi vien ir aizliegts, un varbt tpc vii galu gal zauds.)

4.2

Bet varbt laika manu vienkri ir piegdjis kds hronofilantrops.

4.3

Vai hronojokdaris.

(Hronojoki un to specifika vispr btu interesanta tma.)

4.4

Interesanti, k jtas puisis, pie kura atbrauc cits puisis (no pirmatnjs, bet tomr nkotnes) un jsmo par viu, k par mta varoni?

Pat ja nkotnieu mt fakti nav pai sagrozti, vi tau laikam neapzins sevi k mtisku personu!

Un savus dios darbus vi varbt vl nemaz nav paveicis... vai tikai pa daai ir.

4.5

Varbt viena otra darba vrtjums laikabiedru un pcncju skatjum atiras. (Ja tie ir dii darbi - jo vairk!)

Kdas te vartu iznkt problmas?

Piemram, tuvum tie neizskats tik dii k mta spogul.

Reizm ar otrdi, kds darbs, kur mt nav piencgi attlots.

4.6

Tlk. Pieemsim, atbraucjs ait varoni neprkpt tabu (vai neiet pret dievu gribu), no k vi (t vismaz ir stst) tika aizgjis boj. Kas tur var iznkt?

4.7

Morls izvles problmas? (Litertiem oti patk morls izvles problmas.)

J, Diais Dilda toreiz aizgja boj - bet vi tomr dabja Brnumdaiktu, kas

kalpo ciltij jau paaudzm ilgi...

Tagad esmu pie via pagtn. K man rkoties?

Un ko teiks virsaitis (vai abi te un tur), ko teiks amanis?

4.8

K atbraucjs no nkotnes (vai pagtnes, tai skait mta varoa prototips) pierda savu identitti, tas ir, ka vi tiem ir no ts paas cilts, nevis sveinieks? K vispr pankt, lai viu pieem un nevis nogalina?

Bet, ja viu pieem tiei k sen ststa varoni, kda viam bs dzve?

4.9

Cik lielu procentu no pirmatnjiem un senvstures laika ceojumiem var uzskatt par veiksmgiem? K ie procenti mains vstures gait?

4.10

Pie cilt godjama sirma varoa atbrauc... vi pats no jaunbas laika...

Ron Alu lauva: ja Unam un Zuram pievienojas jaunais Nao...

4.11

Vai var bt pirmatnjie un senie bli, kas ceo laik un uzdodas par varoiem?

Vai vl par ko citu, kas viiem izdevgi?

4.12

K laika ceojumos veiktos lielajam kombinatoram Ostapam Benderam (kur vsturi zinja droi vien ne pai labi - tau runan bija veikls - tau vsturi...)?

Ja Ostaps Benders vai kds via kolis ir Jsu draugs ko Js viam ieteiktu?

4.13

Interesanti, k mtos pards pai laika ceojumi (kuru tau laikam paliek arvien vairk - un varbt pie tiem sk pierast, vismaz daas ciltis).

4.14

Fui, pie mums atkal atbraucis viens nabadzi no samaitts nkotnes?

(Ka t ir samaitta, to tau ststa pai atncji.

Vai tas glaimo vietjo patmlbai?)

4.15

Ststi par leendriem laika ceojumiem, kad visu darjui pareizi un veikui parei-zos dios darbus?

Kas te bs zelta laikmets, ja pai ceojumi notiek laik?

Varbt bs dadi variant? Piemram, kdi?

4.16

Atbraucjam no pagtnes, kuru tiem sauc tpat k mta varoni, cilts notic tikai pc via bojejas, kad vecie ststnieki atrod... svaigas laknas, caurumus mt!

Pc tam, protams, daudzi sk apgalvot: bet man jau toreiz liks, ka viam ir taisnba...

Vai tagad var vl kaut ko labot? Varbt ar laika manu? Un k tiei?

4.17

Puisim grti izirties, kuru meiteni prect.

Bet ar pc tam ibeles nebeidzas: veikto izvli viam sk pmest via brni, kas atbraukui no otras, alternatvs nkotnes - un kuru eksistence viiem paiem liekas apdraudta vai kaut k apskdta, jo sencis ir apprecjis citu.

4.18

Medbas, kurs koordinjas mednieki, iepriek izvietojuies drusku dados laikos.

Bet ir tdi zvri, kas ar laiku kaut k pielgojas...

5.1

K ietekm domanu (un dzvi) fakts, ka seni eksist divjdi - tepat msu apvid k gari un pagtn k parasti cilvki, pie kuriem var aizbraukt paviesoties, pakonsultties un labi pavadt laiku?

5.2

Pieemt, ka pagtnes pasaule un garu pasaule ir viens un tas pats, droi vien ldz galam tomr nesanks, prk dadi ir kontaktans veidi un nereti ar saturs...

(Lai gan pirmatnj domana biei savieno no msu viedoka nesavienojamo un loiski pretrungo.)

5.3

Vl jocgkas lietas laikam iznks ar pcncjiem...

5.4

Tlk, vai sencis var atbraukt urp un (vismaz ar amaa paldzbu) parunties pats ar savu garu?

Ja var, tad kpc vi to dars un ko vi no t vartu iegt?

5.5

Bet varbt td nemaz nav jbrauc urp - varbt laik daudz ko var veikt attlinti?

5.6

Kas mains laika ceojum, ja tu vari neprtraukti uzturt sakarus laik starp sevi tagadn un sevi - pagtn (vai nkotn) aizceojuo? Kdas tagad ir priekrocbas? Trkumi?

5.7

Bet varbt, uzzinjis no sava nkotnieka (sevis, kur pc laicia nkotn bs scis ceojumu laik vai pat pamainjis vsturi) visu, ko vajag, tu vari pc tam nemaz neceot?

Un tad - tas, kas bija ceojuma sekas, tagad izskats radies vienkri tpat? Toties tev paliks laiks un citi resursi kam citam, varbt labkam ceojumam?

5.8

Varbt t ir norma, un pasaules cloniskaj struktr nemitgi ieldjas di papildinjumi (notikumi, lietas, pat cilvki) - aiz kuriem nereti var mant laika cilpas u.tml.?

6.

Un vl dai uzmetumi.

6.1

Pirmatnj laika izpratne atiras no msjs (un no ts, kas bs nkotn). Bet priekstats par laika lniju (vismaz par taisni) vispr rads vlu, ar senajiem grieiem tda nebija... (Skat.attiecgo literatru.)

6.2

oti pirmatnj izpratn pagtnes un nkotnes notikumi pastv tpat k tagadnes, tikai tie nav klt un vajadzbas gadjum tiem jmk tikt klt - to acmredzot mcs ints gudrais, amanis... Ttad eit laika vl btb nav.

Tpc oti pirmatnjie vartu ar nesaprast, kd ceot laik un kas tas vispr tds ir.

(Stiprs amanis tpat atsauks visu, ko vajag?

Es tau pats redzju pagjuaj ritul, tlt pc tam, kad iedzru svto urgu...)

6.3

Bet varbt tomr to var kaut k viiem izskaidrot, adaptt?

Interesanti k tiei?

6.4

K senie laika ceotji SK atirt laika ceojumus no ceojumiem telp, no t, ka vienkri pabijis kaut kur citur?

6.5

Krietni (?) vlk

Viens otrs iemans veikt ss distances ceojumus - teiksim, uzzint, k beigsies medbas vai kda bs raa.

Tas pamazm palielina uzticbu laika ceojumiem.

6.6

Mans draugs amanis, ja nevar dabt vajadzgo atbildi no gariem, mdz zvant man uz nkotni pa mobilo... (Nekavos pie t, k dabt prkljumu.) Ir gadjies, ka tiem varu viam paldzt.

Tomr tas ir grti. Bs jiemca viam paam ieiet internet un atrast vajadzgs kopienas... Esmu dros, ka internets var kalpot ar msu pirmatnjiem briem!

6.7

Varbt, ka es eit neesmu oriinls, un jau tagad vien otr at var mant kaut ko ldzgu amanim?

6.8

Pie viena. Telpiskotais laiks (ne tik zintniski fantastiska ideja).

Aizgjji nemirst, k mums pierasts, bet tik tiem aiziet, prceas dzvot uz citu apmetni vai ciemu pie savas paaudzes ciltsbriem.

Ldz turienei, ja labi grib, var vienkri aizsoot (vai aizbraukt ar laivu).

Ciemi reizm kontaktjas (biek - tuvku paaudu apdzvotie).

Zemes pietiek visiem, pat vism paaudzm gadsimtu un gadu tkstou garum...

(Variants: prceas palicji, aizgjji paliek uz vietas, teiksim, pie krtjs cilts prcelans. Jaunkie atstj mantojumu veckajiem.)

Ldzba ar mums zinmo vsturi ir: pcnves dzvi iedomjs vairk vai mazk ldzgu tagadjai.

(Bet...)

6.9

Ja tu tomr viesojies pie citas paaudzes, iznk zinms analogs laika ceojumam Labi, vienos aspektos ir, citos nav, nosauksim par dajo, parcilo laika ceojumu.

7.1.

Lai nu mana (?) ideja, kur mana ideja. Bet pats telpiskota laika priekstats gan bija viena no laika jdziena attstbas izplattm (nepiecieamm?) formm.

7.2.

Interesanti, ka ar msdienu fantastik laika ceojumiem un to iespjambas pamatoanai lieto praktiski tikai ts pabas, ar kurm laiks atgdina telpu, - nevis paam laikam specifisks...

7.3

K o (manuprt, btisko) trkumu labot?

7.4

Bet k ir ar citm hronoopercijm, ne ceojumiem (ko pa laikam fantastik tomr sastop)?

8.

Pie viena ienca prt...

8.1

Sistmm mdz bt divi dadi laiki - ontoentiskais un filoentiskais - un tas ir svargi, operjot ar idejm.

Pie tam pat vienu un to pau objektu ms varam kvalifict dadi, skatt dadu sistmu kopntekst (grmata k fizisks priekmets, k literatras darbs, k...) un atrast tam dadas onto- un filoenzes.

(Skat. Jlija Murakovska darbus.)

Varbt ms hronofantastik varam prnest idejas no viena laika tipa uz otru (preczk sakot, atrast/uztaist analoijas)?

8.2.

Par seno cilvku laika ceojumiem jau bija. Tas cilvkam btu filoentiskais (cilvku sugas, cilvces) laiks.

Jautjums par ontoentiskajiem efektiem...

8.3

Kdas vartu bt raksturgs iezmes un problmas, teiksim, brnu laika ceojumiem, kur izpauas brnu domanas patnbas (tai vai cit vecum)?

(Zns ceo 10-15 gadus nkotn, lai... trk ktu pieaudzis...

K vispr mains laika ceojumu mri, uzkrjoties gadiem un pieredzei?)

...Vai varbt mceku laika ceojumiem, atirb no meistara?

I un V kurs, apgstot to vai citu specialitti?...

8.4

Vai var aprakstt, k uzkrjas laika ceojumu pieredze, k tiek prvarti (vai attstti?) dadi maldi - gan par laika ceojumiem, gan citi?

8.5

Kdas filoentisks vstures bs paiem laika ceojumiem?

8.6

Kdi vartu bt dadi filoentisk un ontoentisk laika efektu krustojumi?

Teiksim, pieauguais un brns, nonkot zelta laikmet (varbt t pati persona dados vecumos; pie tam brns vl nav sti apguvis cilts ststu)...

9.1

Brnu sples, piemram, paslpes laik.

K mains dados vecumos? laikmetos?

is zns ir laika ceojumu eksperts, gan tikai vien jom: kur var labk noslpties.

Un pieauguo sples?

Brni k progresori, vismaz spu jom?

Kdas kopgas sples vartu bt (vai tikt radtas) brniem no dadiem laikmetiem?

9.2

imenes loceki, pie kuriem brns (vai jaunietis - kur da kategorija vispr ir) pavada laiku, dzvo dados gados vai gadsimtos. Var teikt, vi aug reiz dados laik(met)os.

K ai sakar rodas un attsts vsturisk apzia...

Vai ar: imene, kas regulri maina laikmetu Varbt tiei pedagoiskos nolkos. Varbt nkotn t dars biei.

Jaunais mednieks vai dziednieks mcs dados laikmetos.

Cilvks, kur dzvo (tai skait) msdiens, mcs dados laikmetos.

9.3

Prakse, kad cilvks aug gan pie saviem veckiem, gan pie (pieauguajiem) brniem. Vai ar aug (pa daai) kop ne vien ar savjo, bet ar ar iepriekjo un/vai nkamo paaudzi.

9.4.

Vai vl Var apskatt gadjumu, kad vecki ne vien mina audzint brnu

(brnus) katrs pa savam - bet ar katrs pa savam iejaucas via pagtn.

Vai varbt vl citi audzintji. Teiksim, vecki pret skolu, divas atirgas lnijas.

Vai ar kad PSKP (КПСС) rajona komitejai (varbt ar komjaunatnes komitejai) ir daas sviras pagtnes mainanai biogrfiskaj lmen, tas ir, ietekmei (droi vien

tomr ierobeotai) uz atseviu personu biogrfiju...

9.5

Varbt ar pats audzinmais var aizlaist uz savu pagtni un, ja vajag, atmaint atpaka...

9.6

Tiesa, varbt, ka ir paspjui stipri praudzint, un vi tagad automtiski dom, ka t nevajag?

K vi vartu mint nodrointies pret diem gadjumiem?

9.7

Vai var pagtn izlikt kaut ko ldzgu signalizcijai? Un k tas ir?

K savukrt audzintjs pret to nodroinsies (vai vismaz mins)?

Ar aizdomgas atmias tau var bt tda k signalizcija...

10.1

Nometne vai internts (vai k to lai nosauc) grti audzinmiem (un/vai pai spjgiem) no dadiem laikmetiem (un kam btu interese tdu iekrtot?). Dadie tur mcs ar cits citu iepazt, sadzvot un draudzties...

10.2

Kaut kas ldzgs, bet k blakusefekts kursiem, ko rko kda firma, kura izplata savu produkciju (vai sniedz pakalpojumus) dados laikmetos.

10.3

Skolotjs tikai pc laba laika aptvra, ka kdjies un iegjis cita gadsimta klas...

10.4

Problmas, pr/audzinot paam sevi pagtn (vai ar nkotn?).

Vai pieredze var nodert paaudzinanai tagadn?

10.5

Kas no t jau ir bijis fantastik?

Piemram, pieauguais Harijs Poters fanfikos reizm paldz sev - savam pgtniekam - vai pat audzina sevi.

11.1

Zintnes progresa patnbas, ja zintnieks var, ceojot vai skatoties laik, redzt savas koncepcijas attstbu nkotn.

Mijiedarbbu iespjas starp dadiem zintniekiem laik (vai no dadm laika lnijm, alternatvajm pasaulm)...

Tas pats - rakstniekiem, mksliniekiem. Inenieriem.

11.2

K paldz\trauc tas, ka var iemcties vsturi uz prieku?

11.3

emt pc iespjas daudzveidgkus parastos laika ceojumus vstur atseviam ceotjam tas bs filoentiskais laiks, cilvces vai Visuma vsture, un izdomt, uzfantazt tiem analoiskus (uzdevumu vai kdu citu patnbu zi) ceojumus biogrfij (ontoentiskaj laik).

11.4

Laika opercijas ontoentiskaj laik. Sncensba starp tm.

(Es pats dados garastvokos minu maint savu pagtni atirgos veidos?)

Vl kdas, piemram, Normunda Grostia grmat Atvrtais laiks aprakstts, laika operciju patnbas - bet biogrfiskajs, nevis vsturiskajs opercijs.

11.5

Progresora atskaite vai paatskaite par pankumiem savas vai citas biogrfijas progresan.

11.6

Protams, ka mana fantzija par vism m tmm pagaidm ir bijusi nabadzga. Te vl var domt un domt!

74. DAAS PIEZMES PAR VSTURI

1. ANOTCIJA

Piezmes par vsturi, skotnji paam sev un par jautjumiem, kuri ldz tam man bija neskaidri, bet tagad it k palika skaidrki. Reizm minju ar kdas idejas sakar ar hronofantastiku, tau maz.

2. IEZMJU SAVAS KOORDINTES,

JEB K NO FRIKAS SAVANNM NONCA LDZ MAN

2.1. No priekvstures: cilvku ints Homo

Noiras no tuvkajiem radiem impanzm pirms kdiem 4 miljoniem gadu.

Daiem primtiem frikas savann iepatkas maitu ana (galu gal svaiga maita vienkri ir svaiga gaa, kura nav jmed). Bet pc tam izdodas ieemt uniklu niu dienas plsonis, izvairoties no prliekas konfrontcijas ar dikaiem, kuri dien nav tik aktvi.

Pirmie darba rki (prveidoti dabas priekmeti) laikam kalpo tam, lai tiktu pie lielu un biezdainu beigto dzvnieku gaas. Bet vlk darba rki + bara dzve, komunikcija noved pie OTI neparastm sekm. Daa ints prstvju kst no dzvniekiem, vienkri dzvm btnm, par saprtgm btnm. Tas, protams, aizem ilgu laiku.

2.2. Saprta izcelsm

iziroais ir darboans ar prveidojamiem dabas priekmetiem (darbs) un komunikcija.

Dabas priekmetu prveidoana (atirb no vienkras izmantoanas) var (vismaz princip) pastvgi paplainties, dadoties, t bagtinot psihes, vlk jau saprta, saturu. pai, kad sk taist un prveidot otr eelona priekmetus, t.i., rkus, ar kuriem prveido citus rkus.

Komunikcija var uzkrto pieredzi nodot tlk, pat cauri gadsimtiem.

Un t dod ar pamatu spjai pacelties pri konkrtajai situcijai. Ja, redzot cirvi, tu vari viengi cirst, tad vl var pietikt ar gatavu programmu bet ja tev ir vl cits variants, signalizt par to otram cilvkam... Un ja tava rcba tagad vads ar no tdu signlu un to apstrdes sfras...

Ldz ar to vairs nav vienkri nosacto refleksu virknes (plus instinkti), bet apzia, kura var bt neatkarga no tekos situcijas, pacelties tai pri.

Attstbas motors ir palaists! Tiesa, vl skum oti lns, topo pirmcilvku kultra varja vai miljons gadus nemaing veid lietot nemaintus rkus...

2.3. Veckie bri

Saprta virzien acmredzot iet daudzas cilvku (Homo ints) grupas. Evolcij

parasta lieta piemram, daudzi no dinozauriem iet uz prputnoanos, iegst ts

vai citas vlko putnu pazmes, bet daudzi no zvrzauriem zdtju iezmes...

Dotaj gadjum izdodas vismaz divm sugm (pc citas versijas, pasugm)

neandertlieiem un msu seniem kromaonieiem.

Neandertliei: ap 400-40 tkst. gadu, visvairk, iet, Eirop, bet pdjie ir vl pirms 5 tkst. gadu. Augum mazki par msu seniem, vriei ap 160 cm (?), bet par 30-40% muskuotki, ar smadzeu apjoms lielks. Izturgi, piemroti dzvei skarbos dabas apstkos.

Abu sugu senu evolcijas cei noiras pirms 0,5-0,7 milj.g., pc citas versijas pirms 0,8-1,2 milj.g. Kopgais sencis ir vai nu Heidelbergas cilvks, vai antecesors - cilvks priektecis.

Ir uzskats, ka robustk bvtie neandertliei intelekta zi (vai dau intelektulo pabu zi - piemram, domanas elastgums, pielgoans prmaim) atpaliek no kromaonieiem un tpc ar izmirst (tiek izkonkurti)...

Tau tas vl ir jautjums. Lasta ar versija, ka materils kultras lmenis laikabiedriem no abm sugm esot viends... Viena versija: Eirop vienbrd klimats kst tik bargs, ka abas sugas ir uz izmiranas robeas. Bet tad msu seniem pievienojas otrais imigrcijas vilnis ar jauniem kultras sasniegumiem, gtiem labvlgkos klimatiskajos apstkos, - un tas vius izglbj...

Tomr iet ticami, ka neandertliei, kuru ermenis vienmr bijis fiziski labk piemrots bargajiem dabas apstkiem, ir mazk tendti meklt tehniskus pielgoans pamienus.

Kromaoniei ar neandertlieiem (un ar citu veidu cilvkiem) tomr mazliet krustojas (uzskata, ka pilngai sugu noiranai vajag daus miljonus gadu izoltbas). Msdienu cilvkiem mdz bt ar neandertlieu raduraksti un gni (ldz 4%, bet caurmr eiropieiem 2,4%, austrumazitiem 2,6%, frikiem 0,3-1%). Msu vecko bru - pirms saprtgo cilvku sugas - mantojums (entiskais un droi vien ar kulturlais) pilnb izzudis nav!

Kromaoniei jeb Homo sapiens sapiens (tpat k agrk cilvku ints vispr) izceas frik (pirms kdiem 200 tkstoiem gadu) un pirms 70-80 tkstoiem gadu nonk Eirzij, skum Tuvajos Austrumos. Vienbrd frik suga ir mazskaitlga, laikam tuvu izmiranai.

2.4. Antropoloisk daudzveidba

Antropoloisk daudzveidba augj (agrnaj) paleolt acmredzot bija lielka, un kop t laika cilvku rasu skaits ir samazinjies.

Lasts ar t: toreiz cilvki dzvoja neliels un diezgan izolts grups, un ar entiskie procesi bija diezgan lokli: gandrz vai cik grupu, tik rasu. Pie tam pat tuvi radi varja bt antropoloiski visai atirgi, k msdiens dadu rasu prstvji.

No otras puses, iet, taisni tolaik grupas bija stingri eksogmas: novrot graujous konfliktus grupas iekien, prect varja tikai citas grupas prstvi, bet savjie visi skaitjs k bri un msas.

(Vai tas varbt bija vlk, paleolts tau bija ilgs?)

Tau uz visiem ldzgos apstkos dzvojoiem varja ldzgi darboties dabisk atlase,

veicinot tdu pazmju saglabanos un izplatanos, kuras ir dergas dzvei dotajos

apstkos, - piemram, labk pasarg pret aukstumu vai prkaranu.

2.5. Trs vai astoas liels rases?

Tradicionli msdienu cilvkus pc antropoloisk tipa shematiski iedala trs lielajs

rass: eiropedu (balt), negrodu (meln) un mongolodu (dzelten) rase. Cilvkus ar divu vai vairku rasu mantojumu sauc par metisiem ( vrda vidji

plaaj nozm). Angliski eiropedus mdz saukt par kaukzieu (Caucasian) rasi.

Gan jsaka, dadas skolas ir iedaljuas cilvkus dad skait rasu (3-7).

Liels rases mdz tlk iedalt aurkos antropoloiskajos apaktipos. Skaits desmitiem mazo rasu. Tai skait ir metisu jeb kontakta rases, kuras clus, sajaucoties (krustojoties) agrkajm rasm.

Msu diens run ar par astom lielajm rasm, kas iet vairk pamatots.

Eiropedu rase ar jaunaj tipoloij ir palikusi t pati. No mongolodiem ir atdalta amerikanodu rase (Amerikas pirmiedzvotji). Iespjams, t veidojs, pa ceam no zijas uz Ameriku sajaucoties eiropediem un mongolodiem.

Bet negrodi stenb prstv piecas, tai skait btiski atirgas, rases: vedodu, pigmeju (Centrlfrikas), koisanodu (Dienvidfrikas), neru (vai negrodu aurk nozm) un etiopieu.

Koisani, pigmeji un vedodi (negrito, australodi) entiski atiras no prjm piecm rasm vairk nek s piecas sav starp.

2.6. Par cilvku klasifikciju: tas viss ir novecojis!

Tiesa, virkne agrko priekstatu tagad vairs sti neder.

Antropoloij pats rases jdziens ir novecojis - ldz ar visu tipoloisko pieeju (realittei tuvka ir populciju pieeja).

Tau tas laikam vl var dert k sadzves valodas jdziens aptuvenai pirmajai orientcijai cilvku antropoloiskaj daudzveidb (ja vien o jdzienu neem prk nopietni).

Starp citu, cilvku entisks un rjs, fenotipisks atirbas ar sav starp ne vienmr sakrt.

...Nerunjot par lietm, kas jau agrk bija aizspriedumi. Piemram, skaidrs, ka nav labku vai sliktku rasu un ka intelekts nav atkargs no antropoloisk tipa, bet gan no socili kulturlajiem faktoriem...

Nav ar stas saistbas starp antropoloisko tipu un etnosu, ts ir dadas lietas.

Ar pati etnisk prmantoana visprg gadjum var bt nevienmrga. Tas tikai izzias skum t liekas, ka, lk, etnosam ir tdas un tdas pazmes (paapzia, valoda, kultra, fizisk - entisk pctecba...) - un ka, loiski, tad jau ar prmantotas tiek visas reiz. Un, protams, ka tdu gadjumu, kas o ideju visum apstiprina, atrodas daudz. Tikai ar laiku top skaidrs, ka daudz ir ar citdo gadjumu un ka pats princips ir jmaina...

Jo vairk msu diens, lielas mobilittes laikos.

Ir melndaini latviei (reti) un latviei mulati. Afroameriki pieder pie ameriku tautas - un var tikt skaitti par pau sub-etnosu (apaktautu) par tik, par cik ir vsturisku apstku d saglabjui du paapziu un daas kulturlas un socilas patnbas.

Un tad vl var jautt, kuram no viiem tas realitt ir svargi, kuram n.

Daos jautjumos antropoloiskajm iezmm tomr var bt nozme. Piemram, ir

populcijas, kuru prstvjiem alkohols ir (aiz tri bioloiskiem iemesliem) bstamks

nek citiem cilvkiem. Un eit politkorektums reizm ir bijis postos...

(Ldzga problma ar alkoholu pastv ar tepat pie mums. Tai vecuma grupai, kas juridiski jau ir pilngadga, bet bioloiski vl nav pabeigusi auganas procesu. Apmram 18-21 gads.)

2.7. Viena versija par antropoloisko tipu vsturi

(Ciktl nu vispr ir vrts runt par tipiem.)

Dienvidfrikas (koisani, pai senkie, tie ir sani, agrk saukti bumei, un khaa jeb koikoini, agrk saukti hotentoti; viu vai viu daas seni noruies varbt jau pirms 150 tkstoiem gadu) un Centrlfrikas (pigmeji) rasu cilvki skotnji apdzvoja daudz plakus reionus, bet tika atspiesti uz aurkiem vai asimilti liels bantu tautu (no Rietumfrikas rases) migrcijas laik (kura sks pirms kdiem 2 tkstoiem gadu).

Skotnjie izncji no frikas visvairk atgdinjui australodus (vedodus). Tie, kuri pirmie devs apgt plakus reionus (austrumu virzien), s antropoloisks iezmes saglabja. Vietm vii varja mazliet krustoties ar Deisovas cilvkiem, ldzgi k Eirop bija mazliet krustoans ar neandertlieiem. Tau vlk vii palika (izemot Austrliju) k salias starp otr migrcijas via (pirms 38-25 tkst. gadu) prstvjiem.

Tlk, citiem Eirzijas pirmapguvju pcteiem dzve ziemeos veicinja eiropedu

iezmju veidoanos.

Savukrt, abiem tipiem - ziemeu un dienvidu cea gjjiem atkal sastopoties, dados reionos varja, atbilstoi vietjiem apstkiem, izveidoties dadi tipi ar mongolodm iezmm - kurus tad ar mdz apvienot lielaj mongolodu ras. T.i., mongolodi nav visi cluies kd vien punkt, reion.

Etiopieu (Austrumfrikas) rasei ir vairk ldzbas ar eiropediem nek otrai melndainajai rasei, kas apdzvo frikas lielko dau. Tau izskaidrojumi te ir dadi: ka t ir clusies, m divm rasm sajaucoties; otrdi, ka no ts ir clus abas s rases; trekrt, ka eiropediem ldzgs pazmes varbt ir konverents evolcijas rezultts...

Ameriku sk apdzvot laikam pirms kdiem 15 rkstoiem gadu, bet varbt ar drusku agrk.

Vedodiem un eiropediem sajaucoties, rads dravdi, kuri izveidoja treo pasaul senko Indas ielejas jeb Harapas civilizciju (Ziemeindij).

...Bet vispr neskaidrbu un dadu viedoku ais jautjumos ir daudz.

2.8. Raotjsaimniecbas skums

Raotjsaimniecba (zemkopba un lopkopba, vlk ar amatniecba) pretstat gatavu dabas lietu piesavinanai (medbas, zveja, vkana). Kur gan ar var bt zinma apstrde tau...

Raotjsaimniecba sk attstties neatkargi kdos 7-8 pasaules reionos. (Bet kaut kda raas vkana varbt bijusi jau pirms 20 tkst. gadu.) Visagrk un, iet, visefektvk (tas atkargs no dabas apstkiem un pa rokai esoajm augu un dzvnieku sugm, ko domestict) tas notiek Tuvajos Austrumos (vlkais, X-VIII g. tkst. p.m..). is process, iesaukts par neolta revolciju, stenb ir visai

pakpenisks un ilgs.

Pie jaun raoanas veida galu gal stipri palielins iedzvotju skaits.

Bet ma ilgums var ar sarukt: sasblvtba un epidmijas, vienpusgks uzturs,

smagks darbs...

2.9. Indoeiropieu izcelsme

Pc tam iedzvotju paliek par daudz pat im jaunajam raoanas veidam.

(Bet industrijai vl ir daudz par agru, nerunjot jau par nanotehnoloijm. Pat progresvkiem lauksaimniecbas pamieniem vl ir par agru.)

Un Tuvo Austrumu neoltiei migr (VII-VI g.t. p.m..) ldz pat Eiropas Vidusjras piekrastes zemm, Balkniem, Donavai.

Eirop izaicinjumu pieem (sk attstt raotjsaimniecbu, ar VI g.t.) vietjie (visticamk, Eiropas vidienes ziemeu da) - no kuriem tad izveidojas indoeiropiei

(VI-V g.t.)...

ir man tuvk versija, lai gan populrka patlaban ir cita: ka indoeiropiei noformjuies Austrumeiropas steps. Marijas Gimbutienes variant tie Rietumos atnkui k iekarotji un patriarhls iekrtas dibintji; versija gan ir radta jtam ideoloijas (feminisma) ietekm...

Versij, kurai patlaban piekrtu es, otrdi, daa indoeiropieu vlk migrja no

Rietumeiropas uz austrumiem. Pc tam dai gan varja pagriezties atkal uz rietumiem - k grieu seni no stepm uz Balkniem.

2.10. Migrcijas un rajoni tautu eneratori

Es te rakstju par iedzvotju skaitu un saimniecbu, t teikt, vispr. Bet esmu lasjis (gan jsaka, trum) vienu konkrtku versiju par senajm migrcijm (eva Kleina - Л.С. Клейн - rakst, gan jsaka, pasen) - un sapratu apmram t. Zemkopbas iespjas nodroint visus ar prtiku, kamr nav metla darbarku, ir stipri ierobeotas (izemot reionus ar pai labvlgiem apstkiem). Zinm stadij par vadoo kst lopkopba (ar Viduseiropas ziemeos). Ts virsprodukts ir nozmgi liels, un galvenie krjumi (lopi) ir portatvi.

Tas, pirmkrt, provoc nu jau sistemtiskus sirojumus (lai aizdztu lopus) un karus. (Mednieku laikmet karo reti, sti nav par ko, uzkrjumi ir reti, mazi un ne visai

portatvi, bet teritorijas mdz bt pietiekami plaas mazajam cilvku skaitam.)

Otrkrt, lopu bariem pieaugot, apvid (pie vjas zemkopbas) pietrkst barbas. Un par galveno risinjumu kst migrcija (kura gan vl vairk vjina zemkopbu).

Ekstensv attstba...

evs Kleins ai sakar min trs no reioniem - tautu eneratoriem: Altaja reionu (no kurienes ir ar mongoi), Srijas stepes un Eiropas vidienes ziemeu dau.

Cik sapratu, no tiem laiku pa laikam nca jaunas tautas.

2.11. Indoeiropieu valodu iedaljums viena versija

Viena no versijm, man aptuven, pc atmias, prstst. Izvljos, piedodiet, man emocionli tuvko variantu, pie tam vieglk iegaumjam form...

im prskatam ir tikai aptuvena nozme pirmajai orientcijai, ja agrk nav bijis nekdas, - bet vispr jau vajag meklt tlku informciju.

1. Ziemeaustrumu atzars.

ermu un baltoslvu valodu kopba pastvjusi varbt III g.t. Slvi atdaljuies no baltiem varbt starp II g.t.vidu un I g.t.vidu, stipras prmaias piedzvojot m..

I g.t. vid sakar ar gjieniem uz Bizantiju (Liels tautu staiganas laik).

Valstis visagrk izveidojas dienvidu ermiem, tad slviem un ziemeu ermiem (skandinviem), bet k pdjiem - saldzinoi izoltk dzvojoajiem baltiem.

Faktiski balti paspj izveidot vienu stu valsti Mindauga Lietuvu XIII gs. vid. Ar tad ne uzreiz piemram, preja no sirojumiem uz iekarojumiem notiek tikai XIII gs.

beigs.

2. Ziemerietumu atzars

eltu, kunu un itliu valodas; viena no pdjm - latu valoda - vlk kst par pamatu romu valodu grupai.

Kuni/kuni (tohri) migr no Eiropas rietumiem, no Bretaas un tai tuviem apvidiem ldz pat nai. -IIg.t., iet, vairk vai mazk piedals nas civilizcijas tapan. Ar 2. gs. veido Kunu valsti Centrlzij un vlk ar Ziemeindij, vienu no sava laika 4 superlielvalstm ldz ar Romu, partieu Irnu un nu. Valoda izmirst ap 9. gs.

nieiem gan ir tendence visam meklt tri vietjas saknes, skot jau ar arhantropu laikiem. Bet stenb diez vai vispr kur tik sterili notiek...

3. Dienvidrietumu atzars

Ilrieu (iet, te pieder ar msdiens pastvo kipru albu valoda), trieu, frieu un daudzas citas vsturisks valodas, grieu valoda, armu valoda.

Varbt, ka eit var pieskaitt ar anatolieu valodas (hetu, luvieu u.c.), kas no pr-

jm indoeiropieu valodm atdaljus visagrk (bet izmiruas m.. skum).

Heti radja laikam ceturto vecko lielvalsti pasaul (uz iepriekjo iedzvotju veiku-ma bzes, kuri runja hurrtu - kaukzieu tipa valod). Luviski runja, starp citu, Troj (stenb lij, bet t, iet, nav viena un t pati pilsta) - kuru griei laikam gan iema tikai varoepos un nevis realitt; to vispirms sagrva zemestrce, bet pc tam iema friei, kuri triecs no Balkniem uz Anatoliju (Mazziju).

4. Dienvidaustrumu atzars

rieu valodas: indorieu (sk ievkties Indij II g.t. pirmaj pus pc dravdu radts Harapas civilizcijas sabrukuma) valodas, iru valodas, daas pa vidu.

Indorieu izcelsmes, iet, ir ar hurrtu lielvalsts Hanigalbatas (Mitanni) valdoie (vlk asimiljs).

No indorieiem cluies ar romi (igni) Ziemeindij pirms kdiem tksto gadiem.

Pie irvalodgm tautm pieder nomadi, kuri, iet, pirmie domin Eirzijas Lielaj

Step - kimmeriei (visticamk, irvalodga tauta), skiti, vlk sarmati. Sarmatu tauta alni kop ar ermiem aktvi piedals Lielaj tautu staigan Eirop. Viu pcncjus msdiens pazstam vairk ar kaimiu gruznu doto nosaukumu osetni.

Bet Step ar m.. I g.t. vidu sk domint altajiei - k tjurki un mongoi. (Hui gan ir vl drusku agrk; nonkot Eirop, t jau ir diezgan komplictas izcelsmes tauta.)

2.12. No latvieu Vikipdijas raksta

Apaksaimes. Anatolieu valodas. Baltu-slvu valodas (ietver Baltu valodas un Slvu valodas). ermu valodas. Helnieu valodas. Indoiru valodas. Itlisks valodas (ietver Romu valodas). eltu valodas. Tohru valodas.

Izoltas indoeiropieu valodas (pieder indoeiropieu saimei, tau nepieder ne-

vienai apaksaimei). Albu valoda. Armu valoda. Dakieu valoda. Ilrieu valo-da. Librieu valoda. Luzitu valoda. Mesapieu valoda. Frieu valoda.

Trieu valoda. Peonieu valoda.


2.13. Balti

Cik sapratu... Baltu pirmvaloda (savstarpji tuvu izloku kopums, protams, bez

kodifikcijas) sk atdalties no citm indoeiropieu izloksnm ap -3000. g. Balti sk ienkt Baltij ap -2300/-1500 - no tagadjs Polijas teritorijas (kas, visticamk, ir

tuvu indoeiropieu izcelsmes reionam vai pat pieder pie t).

2.14. Balti un citi seni

Latvieu pirmseni, pc pareizjiem datiem (ja nekas nav pdj laik mainjies), ir trs grupas: balti, Baltijas somi (kuriem skotnji varbt bijuas ar kdas mongolods rases iezmes - bet kur ts ir?) un vl kda (antropoloiski - eiropedu

rases) grupa, kuras valoda nav zinma.

(Indoeiropieus - laikam ziemerietumu un ziemeaustrumu atzaru, ieskaitot baltu senus, - saista ar auklas keramikas jeb laivas cirvju kultru.)

Patlaban, cik saprotu, dom, ka Baltijas somi dzvo Baltij no -IV gadu tkstoa. (Alternatv versija ka emmes - bedru keramikas kultras audis varja runt ar cits valods un somiskojs varbt samr vlu).

Bet pirms tam eit dzvoja smu (lapu) seni - iespjams, Baltijas pirmiedzvotju (kuri eit pirmie atnca pc ledja atkpans) pcncji (lai gan vismaz msdienu smi run somugru grupas valod)... Varbt ar no viiem mums ir palikusi kda pctecba (ieskaitot kdu gnu procentu) - tau nekdu datu man nav (neesmu mekljis).

Antropoloiski latvieu senus visum, pamat, prsvar un vsturiski pieskaita liels eiropedu rases mazajai ziemeu rasei (padomju laik saukta Atlantijas-Baltijas rase), cit versij - mistrojums ar ziemeu-Austrumeiropas (Balts jras-Baltijas) rasi.

2.15. Zemgai

Zemgau kultras patnbas vrojamas, iet, kop II gs. Zemgai ienk Zemgal m.. I gadu tkstoa vid - ttad apmram liels tautu staiganas laik, kuru iekustina, iet, visvairk huu ekspansija. Vienu laiku zemgai dzvo ar plas vlkajs letgau teritorijs. (Tad nav liels brnums, ka igaui antropoloisk zi no latvieiem visvairk atgdina zemgaus.) Nosaukumu zemgaiem droi vien dod kaimii, varbt no t, ka dzvo zemien, bet varbt no t, ka ziemeu gal - ziemgai. Iespjams, agrk emaii un zemgai ir viens un tas pats, tikai vieni orientjas uz tirdzniecbu pa Nemunu, otri - pa Lielupi. Vai zemgai ir bijui jel kad atkargi no vkingiem, nezinu, bet no krievu kaziem, iet, n.

XIII gs. beigs, Zemgalei (k pdjai no latvieu senu zemm) zaudjot neatkarbu, liela daa zemgau aiziet uz neatkargo Lietuvu un vlk piedals lietuvieu tautas tapan - bet Zemgal ieplst daudz auu no citiem novadiem, laikam galvenokrt letgai.

2.16. Latviei

Kaut cik btiskas atirbas starp vlko latvieu un lietuvieu izloksnm ir skuas pardties ar VII gs.

XVI gs. sk veidoties latvieu tauta, dam grupm (austrumu letgai, ventii)

vlk iegstot lielku etnogrfisko savdabbu nek prjm.

Latvieos ieplst ar lielk daa lvu, valodas zi som(ugr)u tautas.

(Dieml msdiens lvu gandrz vairs nav, nevienai varai nav bijis stas intereses rpties, lai lvu tauta saglabtos.)

Man novad - ar cita somu tauta, voti, XV gs. Livonijas karagjiena gsteku pcncji.

2.17. Pc Livonijas kraha

16. gs. Zemgale ldz ar Kurzemi un Sliju ieiet Kurzemes un Zemgales hercogist,

pou un lietuvieu Republikas vasavalst (kur XVII gs., hercoga Jkaba - Jakoba Ketlera laik, notiek modernizcijas minjums, ko prtrauc zviedru agresija).

No 1795. - Krievijas imprijas Kurzemes (Курляндия) gubera.

Kur Aleksandrs I atce dzimtbanu, skot procesu ar 1817. (Vidzem ar 1819., pc drausmg 18. gadsimta, bet Latgal 1861., tad pat, kad vis Krievijas imprij.) Pc tam sekojoie klauu laiki gan ir da zi vl smagki, tau aizskas personisk brvba un pavaldbas elementi.

2.18. Latvieu ncija

Dzirdts viedoklis par psiholoiskajm atirbm: vidzemniekiem ir vairk idelistu, bet kurzemnieki vairk dzvo pai un auj citiem dzvot...

Modern latvieu ncija veidojas ar XIX gs., nacionlajai paapziai noformjoties ar Pirms Atmodas laiku 1850-jos - 1860-jos gados...

1918.gad gan latviei, gan igaui izveido (bet lietuviei atjauno) savu valsti.

...Daudzos no visiem iepriek skartajiem jautjumiem ir vl citas versijas.

Jsaka, es k padomju laik auguais (un k cilvks praktiski bez darbaspjm) zinu Latvijas vsturi joprojm nepietiekoi.

2.19. Es pats (J.T.)

- latvietis, nosacti uzskatu sevi par zemgau pcncju, esot ar lietuvieu radurakstiem (vai ir vl ar citi, piemram, no votiem, to nezinu).

Kultras zi bez dzimts vl ievrojami ietekmjusi XX gs. vidus krievu kultra, vismaz dai ts sektori.

XXI gs. Krievijas politii gan dara vai visu iespjamo, lai cilvki vis pasaul no Krievijas atsveintos... Ceru, ka atsveinans ne prk skars attieksmi pret krievu kultru kur tomr ir lielas vrtbas, tai skait XX-XXI gs. zintniskaj doman. Gan jau Lubjankas subkultra aizies - bet krievu kultra paliks.

Protams, visum cilvkam ir jo tlk, jo plakas iespjas pasaules kultras

prmantoanai. Vajag pacensties, lai s iespjas ar atseviajm kultrm izvrstos nevis k destruktvas, bet konstruktvas. Acmredzot te ir daudz jdom. Diez vai tri defensva, nevis attstbas, stratija te ir perspektva.

3. PAR EIROPAS NORIETU UN APOKAAPIEM


Epizode no Normunda Grostia romna (garststa?) Atvrtais laiks (2012). Manuprt, tas ir labkais latvieu hronofantastikas darbs. Lai gan tur ir mazk par pau laiku, vairk par vsturi. Un ne tuvu ne visam es tur varu piekrist.

Dotaj epizod divi laika ceotji krievu profesors Dmitrijs un jaunais hronolingvists Igors - ir XII gadsimt mongou steps, kur tiekas ar ar jauno Temudinu, vlko

ingishanu.

eit daas viu prdomas pie ugunskura ar maniem komentriem.

Viesi paldza atauju prnakot, un saimnieki viiem ierdja vienu no jurtm. Vakar vii abi apsds pie sava ugunskura.

- Es vius apskauu, - sacja Igors, skatdamies liesms. - Viiem viss ir priek. Drz vii iekaros puspasauli. Bet Eiropas civilizcijai viss ir jau aiz muguras. (??!! - J.T.) Ms tagad esam k... k Romas imprija sav noriet. Mums it k viss ir, pat pa stam viss ir... ir mksla, ir zintne, ir filozofija, tehnika, gladiatoru sples vai vismaz to msdienu analogi... k hokejs un futbols. Un tomr sajta ir tda, ka tu dzvo Romas imprijas sabrukuma laik. (Bet varbt td laik, kas rada sajtas - J.T.) Ar tad viiem viss bija. Bet priek bija sabrukums... finis. Agrno viduslaiku krsla.

1.

Krslas galvenais clonis - ja pareizi sapratu - ir ekonomisks attstbas patnbas: sabiedrba stipri agrriskojas, pilstu loma mazins, cilvki, t teikt, nosldzas savos ciemos un sts...

is process imprijas rietumda skas, iet, pat neatkargi no barbaru ciltm. Viduslaiku tumsas (t to reizm prsplti sauca) dzikais pamats acmredzot ir saimniecbas un sabiedrbas izteikti loklais, nepilstnieciskais raksturs.

Pie tam saimniecba viduslaikos turpina attstties!

- Nu vl jau pie mums tik oti nebrk, - pasmaidja Dmitrijs.

- Nemni sevi! - Igors iztaisnojs, - ms ar tevi labi zinm, kas ir etnoenze. Tagadj Eiropa labkaj gadjum ir Romas imprija Vespasina laik Labs administrators var pagarint imprijas agoniju apmram par gadsimtu.

2.

Vespasins valda 69.-79.g., Antonnu zelta laikmets (ap 96.-180.) vl ir priek. Ldz Romas imprijas bojejai rietumda (476.) paliek 400 gadu (tas ir ilgk nek Roma ldz Vespasina laikam ir bijusi lielvalsts), bet austrumda (1453.) gandrz 1400 gadu (ilgk nek pagjis kop Trojas kara laika)...

T btu agonija?

Nemniet sevi!

3.

Un, ja run par eva Gumiova etnoenzes teoriju, tad t daudzos gadjumos

trpa garm; nav vrts o modeli pieemt nekritiski.

Jebkur gadjum - teorija nav tiktl attstta, lai var to pieemt k gatavu manu un tik rullt.

Pat ja vispr ar teorijm to dart var - par ko ar ir aubas.

Ir atzmts: pat ja Gumiova pieeja var o to izskaidrot senajos un viduslaikos (uz kuru materila t ir taista), tad jaunajos laikos t ir galgi garm.

4.

Ja mums viss ir, tas drzk nozm, ka mums bs vairk. Tas ir, kda jauna

attstbas fze.

Jaunie laiki no Romas laika ar to liel mr ar atiras, ka vairs nevar ignort attstbu.

Dmitrijs diezgan rezignti skatjs liesms.

- Imprijas nk un aiziet, - vi teica, - vai par to ir vrts uztraukties, Igor?

Turklt msu etnoss vstures arn nopietni iznca Kuikovas kaujas lauk. Un tas,

starp citu, nemaz nebija tik sen. Rietumeiropai, j, piekrtu, viiem kopum ir

problmas.

5.

Nez, kuro reizi vstur tas tiek pareots: simto, tkstoo? pai akli ai zi bija komunisti - tau pasaule, Eiropa un pstoais kapitlisms k nebruka, t nebruka...

Krzes gan bija, bet ts tika prvartas.

6.

das noskaas ir visai populras ar pckomunisma Krievij, kur diezgan daudzi sapo, ka Krievija var pacelties (na haavu) tiei uz citu nelaimes rina. Protams, tas tiek noformts ar clkiem vrdiem.

(Bet pirmoreiz Eiropas norietam ldzgas idejas Krievij pards pirms kdiem divsimt gadiem.)

7.

Un vispr msdiens visvisdi apokalapsusi nk k no konveijera, tie ir viegli taismi un diez vai ir nopietni emami.

Vienmr jau var, teiksim, paemt kdu atseviu tendenci, ekstrapolt neatkargi no prj konteksta.

(Primitvs piemrs: ja em tikai muu vairoanos, tad var izrint, pc cik gadiem pasaule no zemes virsmas ldz stratosfrai bs piebzta pilna ar mum.)

Bet pc tam aizmirst par pamiena stipri nosacto, idealizto raksturu - un skt uzreiz baut.

8.

Protams, nav garantijas, ka viss bs labi. Bet kd gan tik daudziem rgojas garantija, ka bs slikti?

Civilizcijas problmas tomr bs efektvk risint bez ausmenu taisanas. Un katr zi bez t, lai ausmentes emtu prk nopietni.

9.

Tau pagaidm pr prtiem valda vec pieeja: lai no cilvkiem kaut ko dabtu

piemram, lai vius par kaut ko prliecintu -, vajag t stiprk uzdot pa smadzenm... nu tad uzraosim vl vienu apokaapsi!

K ironiski saka krievu taut, spks ir, prta nevajag.

10.

Autors rda, ka is niis pastv ar tuvaj nkotn, kad cilvki jau mcs veikt

laika opercijas. Neveselga domana plus liels iespjas, ko dod laika opercijas... hm, manuprt, diez kas nav...

11.

Bet msdienu Krievij ausmentes (ar fantastik), k izskats, paldz gatavot lielgabalu gau. Un paklausgu elektortu.

(Vai tikai Krievij?)

12.

Vai da pieeja varbt veicina modrbu?

N!

Atcersimies kaut vai ststu Vilks aits!: pc divm viltus trauksmm vairs nereaja uz sto.

Ir liela starpba, vai pirmoreiz pievr uzmanbu kdam apdraudjumam, - vai ar briesmu ststus leijer masveid, faktiski pat k visprju fonu.

Sekas ir pavisam citas!

Un, k izskats, pamat visai negatvas. Ar modrbai.

Katastrofa drzk var notikt, ja netiksim r no katastrofisks domanas.

- Labi, patiem, - Igors mainja toni, - par imprijm uztraucoties, nekdu nervu

nepietiks. aliks ir gatavs, saimniek! Zini, par ko vl es vius apskauu? Viiem tau ne t k pie mums, kur viena sieva. Viiem te daudzsievba. Man te vartu bt kaut desmit vai divdesmit sievu, kaut divsimt brnu.. Un tas btu normli, cienjami. Saproti?

- Paldies, - Dmitrijs pama iesmu, - senie niei jau tagad zina, ka liela domana boj garastvokli. Bet ar es vius apskauu, Igor. Par o klusumu nakts. Ms, pilstnieki, pat nezinm, ka ir TDS klusums pc Maskavas te ir k... vasarnc.

13.

Nav brnums, ja visdos klusos laika nostros vasarncas tiem ir - un oti daudz!

Vai ir ar neklusos nostros, piemram, kdas kaujas virpul, - un, ja ir, tad kd form un kpc, - to nezinu.

4. PAR FORMCIJU PIEEJU

4.1

No novecojum idejm (Vladimira Kuzmieva 1980-to gadu grmat par inkiem)

var mint verdzbas iekrtu: vergturba tur nebija pai svargs sektors.

Tur bija azitiskais jeb valstiskais raoanas veids, saukts ar politrisms, pie tam dotaj gadjum oti izteikts. Visus ekspluatja valsts.

4.2

Politrism bagtba nemaz tik daudz nenozm, vara visu var miergi atemt. Droku labkljbu var dot pozcija valsts apart.

Augstkais panieks parasti skaits valdnieks (piemram, faraons), bet faktiski

valsts aparts, kur mdz ieiet ar provinu aristokrtija.

Gan jsaka, piemram, klasiskaj n tiek skaidri atzts, ka ar imperators nevar

atauties despotisku patvau, ar viam galvenais ir pienkums.

4.3

Otrjs jeb rentes formcijas (tas ir starp pirmatnbu un kapitlismu) agrnajs stadijs taisni iekrta, iet, bija pati izplattk.

Ar Senaj ipt (kur gan pakpeniski pieauga ar vergturbas loma) un n (kur gan laiku pa laikam virsroku ska emt feodlisms, kas praks nozmja jukas, ekspluatcijas pastiprinanos un galu gal tautas sacelanos).

na ar saviem dinastiskajiem cikliem vispr ir oti interesants gadjums.

4.4

o iekrtu zinja Markss, bet diez k negribja atzt PSRS.

Saprotamu iemeslu d: prk daudz ldzbu ar padomju sistmu, ar

neopolitrismu, valsts monopolistisko iekrtu.

Kuru sauca par socilismu, bet kurai faktiski bija iezmes gan no rentes formcijas politr paveida, gan no industril kapitlisma...

Kuzmieva argumenti par verdzbas iekrtu inku imprij iet samocti.

4.5

Es varu teikt, ka joprojm atzstu formciju pieeju vstur. Tikai:

1) neviena pieeja nav absolti universla; katrai var bt jautjumi, ko t em sliktk;

2) formcija ir zinma idealizcija, shematizcija, un tdas ir jlieto uzmangi... lai gan bez tdm zintnes vispr nebtu;

2a) starp citu, vismaz princip to zinja ar formciju pieejas autori Markss un Engelss;

3) pie tam jem vr, ka zinanas, ar par vsturi, nemitgi attsts;

4) no Marksa divm shmm (abas, iet, viam ir mintas gandrz vai garmejot) es par labko uzskatu nevis piecu, bet triju formciju shmu: pirmatnj rentes kapitlistisk... nu labi, plus vl hipottiskais postkapitlisms.

Tipiskks rentes saimniecbas formas pazstam idealizt, shematizt veid k feodlismu, vergturbu un politrismu.

4.6

Gan jatzm, ka senajos laikos (atirb no 20. gs.) valstisk ekspluatcija bija sabiedrbai liel mr cieama un pat derga, kamr privt ekspluatcija lielos mrogos - kaitga un pat postoa.

(Немировский и др. История Древнего мира, 2010.)

Piemram, senaj (un viduslaiku) n lielas zemnieku sacelans visbiek notika periodos, kad pastiprinjs feodlais sektors un vjinjs valstiskais...

(Lai gan ar valstisk ekspluatcija tais laikos varja kt prk smaga un necieama.)

4.7

Bagtnieks savu ieguvumu, renti, nod un notriec prestia patriam, noglab vai iegulda k augotju kapitlu - no t visa citiem nav labuma. Bet iegt vairk

vi var, tikai pastiprinot ekspluatciju (nevis, teiksim, ar tehnoloiskm

inovcijm raoan, tdas gads reti)!

is stvoklis mains vlk, kapitlism.

4.8

Verdzbas iekrta t sti attsts antkaj pasaul, pie grieiem un romieiem. Te ir attstta tirdzniecba, un rentes ieguldjums kopum ir produktvks.

Tiesa, ldzgas tendences ar laiku bija auguas jau zij, bet ne tik stipri.

Ar Pandiona laika ipt (kdus tksto gadus p.m.., kad notiek Ivana Jefremova ststa Oikumnas mal darbba) vergturba ir visai izplatta, tomr t nav galvenais saimniekoanas un ekspluatcijas tips.

4.9

Starp citu, ar piramdas (sen pirms Pandiona laika, iptes Senaj valst) nav

clui vergi. Ts bija drzk k komjaunatnes triecienceltnes vai k padomju

obligti brvprtgie paskumi. Pai clji ar ticja, ka bez tm nevar...

(Tomr daa vsturnieku uzskata, ka tos var liel mr pieldzint vergiem.

Bez tam... ar padomju laika triecienceltnes nereti bvja ne vien jauniei entuziasti, bet ar ieslodztie, tas ir, praktiski vergi. K bija ipt, to nezinu.)

4.10

Vergu ekspluatcijas pakpe azitism bija caurmr mazka nek antkaj vergturb.

Lai gan, ja tu esi nokuvis, piemram, akmelauztuvs...

Bez tam ar antkaj pasaul t nebija visur un vienmr vienda. Piemram, ja saldzina Katona Veck laikus un imperatora Antonna laiku...

4.11

Vl starp citu... Algots darbs senaj pasaul nav izplatts, un parasti tas cilvkam skaits nelaime.

Jo alga nedod priekrocbas:

- pirms nepiecieambas lietas labk ir iegt sav individul darb, kur nav jklausa uzraugi,

- greznuma lietm tpat nepietiks,

- bet neko citu, pa vidu m kategorijm, mazattstt sen ekonomika sti nevar piedvt...

(Немировский и др., 2010.)

4.12

Btiski atirgs no rentes sistmm (Marksam - otrj formcija, pamattipi - politrisms jeb azitisms, vergturba, feodlisms) ir kapitlisms (trej formcija), kur btiska rentes daa tiek ieguldta raoan (raoanas kapitls) un sabiedrba kst daudz dinamiskka un brvka.

4.13

Tas ir, kad pareizais kapitlisms. Bet faktiski nereti mdz bt ar perifrija,

piemram, kolonil, - kur var praktizt ar citas ekspluatcijas formas (tai skait vecs vai pat vl briesmgkas), bet attsttais kapitlisms ekspluat perifriju kopum...

4.14

Kad progresvkajs Eiropas valsts dzimtbana jau bija beigusies, pie mums t tikai sks. Livonijas feodu krta atma zemniekiem ierous (t graujot valsts aizsardzbas spjas) un pastiprinja ekspluatciju, ievieot ar dzimtbanu. Drgmetla plsma no kolonizjamm Amerikas zemm Eirop stimulja tirgu (un tuvinja kapitlisma triumfu), bet eit - neproduktvo patriu, dzanos pc greznbas utt. (Kas ldzgs notika ar jaunlaiku Eiropas pirmaj kolonilaj lielvalst Spnij.) Beidzs ar krahu: Livonijas valdo krta strauji aimirsa savu feoda pienkumu - aizstvt valsti - un Livonijas kara skuma posm to sagrva Ivans Bargais (jeb Briesmgais).

5. CA PAR UGUNI

5.1

ozefa Ron Ca par uguni un citas agrko gadu grmatas par paleoltu...

Paleolta izpratne kop tiem laikiem ir stipri mainjusies - un no izzias viedoka ie

ststi ir novecojui. Lai gan piedzvojumi ir un paliek jauki.

5.2

Dai novecojuie momenti.

(Pc Mihaila Aikovia grmatas Mamutu mednieku ikdienas dzve

Аникович Повседневная жизнь охотников на мамонтов, 2004.)

(1)

Pati ca par uguni: stenb tolaik cilvki jau sen mcja uguni iegt.

(2)

Vrdi: vien cilt Leoparda dls, Sumbra dls utt.

Tau ciltij bija viens kopjs totms, mtiskais sencis. Visa cilts varja bt Leoparda dli vai Sumbra dli, vai vl k bet nevis katrs pa savam.

(3)

Prect virsaia meitu... Tolaik valdja stingra eksogmija: precja tikai citas kopienas prstvi, bet savjie visi bija k bri un msas. Tas bija viens no bargkajiem kopienas likumiem.

5a.3

Piezme.

norma btb rads, lai novrstu postous konfliktus kopien. Parast atsauce uz entiku ir pareiza tri bioloiski, bet ne vsturiski.

Pirmkrt, konflikti pards uzreiz, bet entisks sekas pc ilga laika - un vl ilgk iet, kamr ts saprot.

Otrkrt, eksogmija var pat nenovrst das sekas: ja divu, pie tam vl ne pai lielu, kopienu audis ilgstoi precas sav starp, tad tpat var sankt prlieka entisk tuvba.

5a. HRONOFANTASTIKA, VSTURE, PIEDZVOJUMI

5a.1

Interesanti paskatties no hronofantastikas viedoka.

Hronofantastiska ststa varoi, pieemsim, brauc uz Nao vai Una un Zura pirmatnbu (varbt ar satiekot vius).

Normls gjiens? Normls!

Bet tagad pievienojam tikko uzzinto: tie laiki tomr bija stipri savdki...

Vl vairk: mainties tau mdz praktiski visas vsturisks zinanas!

No otras puses, no visiem iem varoiem un sietiem negribas t vienkri irties...

Uzdevums fantastam: kdos veidos var atrisint o pretrunu?

5a.2

Tagad skats no otras puses. Bet vai var bt fantastika, kur darbba notiek NEPAREIZS realitts (t ar to skaidri pasakot) un k tur rkoties?

Pc iem sples noteikumiem btu efektvi jstrd ABM jautjuma pusm: gan

ka t ir nepareiza, gan ka tomr realitte...

Bet k konkrtk to var izdart?

5a.3

dm lietm vajag pieiet k armu multfilm:

- Мое величество хочет развлечься.

- С пользой - или так?

- Так... с пользой!

-- Mana majestte grib izklaidties.

-- Tpat - vai gt kdu labumu?

-- Tpat... gt labumu!

6. GILGAMES UN DIVUPE

6.1. Nemirstgais Utnapiti, kur prdzvoja pldus

umeriski Ziusudra, bet Utnapiti ir semtu akdieu, Divupes otrs pamattautas, dots vrds. Vlk babilonieu (umeriski akdiski amoriskas izcelsmes tauta, run akdiski) tekstos Atrahasis.

Teiksmai par pldiem ir zinms rels pamats: -III gadu tkstoa skum Divup kaut kdi lielki pldi tiem bs bijui. (Nez, tr dabas stihija vai kaut kda nozme ir bijusi ar tlaika irigcijas sistmas patnbm?) iet, pc tiem ir semtu akdieu ienkana un ar agrno valstiu jeb agrno dinastiju laika skums.

6.2. Gilgames

Gilgames - t skan akdiski, bet paiem umeriem Bilgamess (Bilgamesu?) ir viena no pirmajm cilvces vsturiskaj atmi fikstajm spilgtajm personbm.

(Vl vartu domt par Imhotepu ipt.)

Protams, ir liels jautjums, kd mr ep(os)a tls atbilst vsturiskajam prototipam un otrdi...

Gilgames ir Urukas pilstvalsts valdnieks (lugals) kaut kur -27. gs. beigs un/vai

-26. gs. skum, kur veic zinmas reformas, atkpjoties no tradcijas, - ar to nostiprinot savu varu un pastiprinot Urukas militro varenbu.

Ldz ar ko valstia uz kdu laiku kst par Divupes hegemonu (Kias, pirm hegemona, viet).

Via valdan laikam ne bez pamata saskata ar zinmas tirniskas iezmes.

umeriem parasti vrds en apzm valdnieku, kura vara balsts uz tradciju un aristokrtiju, bet lugal kura vara vairk balsts uz karaspku un ttad ir neatkargka no aristokrtijas (un acmredzot ar no tautas).

Lai gan starpba nav oti radikla, lugals nav militrais diktators.

Epos Gilgames veic vairkus ievrojamus varodarbus, gan relus, gan teiksmainus.

Slavens ir draudzbas ststs ar otru varoni spkavru, nezinmas izcelsmes barbaru Enkidu.

Virkne Gilgamea prdomu ir jaunas tam laikam (rel Bilgamesa laikam vai pat

vlkiem laikiem, kad pakpeniski tapa eposs).

6.3. Bilgamess pabeidz kdu ilgstou cu?

Iespjams, Uruk (par citm vietm nezinu, varbt k kur) preju no eniem uz lugaliem pavadja asa politisk ca, pat ar vardarbbu.

Pc esos informcijas iznk, ka Enmerkara pctecis ir via znots (ne dls)

Lugalbanda, Bilgamesa tvs.

Pc via nves (varbt Bilgamess vl ir mazgadgs?) valda kds Dumuzi (varbt Bilgamesa veckais, bet rlaulb dzimuais brlis?) - kur pc tam iet boj neskaidros apstkos. Viu it k nogalina dmoni...

Man izskats pc pretrunm starp priesteriem/tradicionlo aristokrtiju un militristiem. Priesteri liek uz Dumuzi, tad vias vi. Vlk vias ar Bilgames,

bet vi tomr vinn... Vai varbt Dumuzi g tiei militr partija.

Iespjams, ka ar konflikts epos starp Gilgameu un dievieti Inannu (lai gan pc izcelsmes vi pats ir Inannas priesterienes dls) atspoguo, tai skait, kdus notikumus tepat zemes virs.

6.4. Bet nkamajos laikos...

Nko fze pc vairku gadsimtu cm (nelieliem spkiem) par hegemoniju ir Akdas Sargona (militr reformatora, viam jau ir tiem laikiem liels karaspks) dibint lielvalsts (-24. gs.).

Politr (valstisk jeb azitisk raoanas veida) sistma sasniedz kulminciju ras III dinastijas laik (visus ekspluat valsts, pie tam visai skarbi!), pc tam skas un pieaug liberalizcija, mazins ekonomisk centralizcija, pastiprins vergturbas iekrtas elementi (preczk gan nezinu).

6.5. Subariei, umeri, akdiei

Uzskata, ka Divup civilizcija sk attstties agrk nek ipt. Bet tad (laikam pateicoties Nlai) iptiei divupieus apsteidz.

Senk Divupes civilizciju veidojo tauta (neskaitot pirmatnjs neoltisks kultras) laikam ir subariei, obeidiei (El-Ubeidas kultra) jeb bannu valodas tauta - par kuru gan ir daudz dadu hipotu.

Tad ierodas umeri. Laikam kaut kur no ziemeiem, varbt ar starppieturu Dilmunas (Bahreinas) sal dienvidos. (Ir gan ar versija, ka umeri tepat uz vietas

cluies no subarieiem.) umeru laik ar skas Divupes civilizcija.

IV gadu tkstot vienbrd pastv liela... valsts? cilu savienba (tas drzk)? ar centru laikam Uruk. ai laik umeri, iet, veic ar zinmu ekspansiju, kolonizciju.

Vlk (laikam -III gadu tkstoa 1. ceturksn) no dienvidu puses ierodas semti akdiei. (Bet apmetas vairk ziemeu da. Par akdieiem vius nosauc vstur-

nieki, pateicoties vlkajai lielvalstij ar centru Akdas - Agade? pilst.)

Konfliktu uz etnisk pamata laikam nav (lai gan pa akdieu atnkanas brd varbt bija), vietas laikam visiem pietiek. Visi sauc sevi par melngalvjiem neatkargi no valodas, bet tlk ir svarga piederba noteiktai kopienai, pilstvalstij, nevis tautbai.

Iespjams, prmaiu laikos umeri ir visum konservatvki, bet akdiei

dinamiskki.

6.6. Pc daiem gadsimtiem. Asimilcija. Amoriei

Subariei izzd visagrk, acmredzot asimiljas. (Vai ar ms kaut kdu iemeslu

pc esam atradui maz viu pdu?) Vlk viu vrds, iet, priet citai tautai kaut

kur tuvu Divupei. Vai tie bija radi, nezinu.

umeru valodu sadzv galgi prstj lietot varbt kaut kad Hammurapi laik, -18.

gs. Bet rakstos umeru valodu lieto vl oti ilgi, k vlk Eirop latu valodu.

Pats Hammurabi = Hammurapi clies no sutieiem (utieiem?) panosau-kums - jeb amorieiem (rietumniekiem), laikam umeriski tas bija martu,

akdiski amurru. Jaun via semtiem, ienkuiem (pa daai militr veid)

pris gadsimtus agrk no Srijas stepm.

6.7. Vl pc daiem gadsimtiem: post-amoriei jeb proto-ebreji

Vl kas ir interesanti...

Pc vairkiem gadsimtiem, ap -1400.g., palikuos lopkopjus amorieus sk padzt no Mezopotmijas pc neveiksmga dumpja.

(Viiem laikam ir kdas pretrunas ar zemkopju tautm; ne velti slepkava Kains viu stst - mt - ir zemkopis, bet labais brlis bels - lopkopis.)

Daa no viiem (liekas, jauna Srijas stepju izcelsmes semtu via - aramieu spiesti) -14.gs. vid dodas (pa ceam varbt sajaucoties ar vietjm ciltm) vl tlk uz (galvenokrt semtu zemkopju apdzvoto) Kananu (vlko Palestnu).

Tur vius sauc par ibri - atncjiem no prupes (t ar nesapratu, domta Jordna vai Eifrata) - no ejienes vrds ebreji.

Skotnjais cilu daljums visos ais procesos prorganizjas (tpat k, piemram, slviem pie viu VI gs. gjieniem uz Bizantiju). Varbt pat vairkkrt...

6.8. Izrai, ebreju seni

Tlk, pamazm izveidojas vairkas ibri (vai galvenokrt ibri) cilu savienbas, tai skait (skot ar -14. gs. beigm) Izra li (dievs cns), kur, iespjams, ievro-jamu lomu spl kda ipt pabijusi ibri grupa. Par o izrau pcncjiem sevi uzskata msdienu ebreji.

(Lai gan savienba, dabiski, nerodas uzreiz un nemaing veid. Nerunjot jau par ebreju tlko vsturi, kura ir vl raibka... Ideja par cauri visai vsturei vienoto ebreju tautu ttad ir idealizcija.

Bet o konstrukciju vartu ar pierdt - nkotne, ja t bs veiksmga! Pagaidm vairk vai mazk iet. Es te domju Izralas valsti, lai gan vienmr jau paliks ar ebreji rpus ts.)

Tau tolaik ir vl citi ibri, kas minti Bbel k izrau ienaidnieki...

Nu kaut k apmram t.

6.9. Par Kananas (Palestnas) ieemanu

Ststs, ka izrai vai vien kampa (Joua bin Nuna vadb) esot iekarojui visu

Kananu, gan bs vienkrojums un prspljums, k daudzi seno laiku ststi.

Vl pc gadsimtiem Izralas valsts otrais ni Dvids (-11./-10.gs., pats vrds nozm karavadonis vai tamldzgi) ieem Jeruzalemi, kur ldz tam dzvo cita cilts...

Dvids gan beidzot valda jau pr visu Kananu (Palestnu), izemot piekrastes

zonas, kur dzvo visiem zinmie feniiei (libnieu seni) un Bbel daudz mintie

(bronzas laikmeta katastrofas laik eit nonkuie) palestiei (tie varbt ir pelasgi, no ts indoeiropieu tautas, kas savulaik bija grieu priektei Grieij).

6.10. Piezme. Ebreji un ziemeu tautas

Liel da msdienu indoeiropieu tautu ir zinms ebreju ieguldjums drusku pat gnos, nerunjot jau par kultru. Bet ar otrdi - vl neskatot msu gadsimtus, pat pa ebreju tautas izcelsm senajos Palestnas laikos ir piedaljuies ar ziemenieki. Atzmts, ka ebreji ne tik reti mdz bt zilacaini vai rudi, bet arbi - ar semti - n.

6.11. Triju ticbu sakne

Uz amorieu emigrcijas laiku (ttad iznk, ka -14.gs.) Bbeles tradcija attiecina pirmo (k ststa, patriarha brama) saistanos ar dievu Jahvi (kur skum laikam ir no kaimiiem nosperts vai k citdi iegts elks).

No s vl vrgs Dievatzias gadu tkstou gait izaug jdaisms, kristietba un islms...

Ebreju ceu uz viendievbu (kura ieskum laikam bija semtiem raksturg ideja par derbu, tas ir, lgumu starp cilvku kopienu un dievbu) veicinja ar rjas ietekmes - k viendievbas tendences iru mazdeism, bet varbt vl agrk ar iptes epizode ar Ehnatonu.

Vlkos laikos, kristietbas tapanas priekvakar, zinma ietekme vartu bt grieu filozofijai, nezinu (lai gan tai brd pati viendievba ebrejiem jau bija).

6.12. Piezme. Progress ar pamatgiem zobiem

Tiesa, tas ir neviennozmgs progress, ar zobiem. (Lai gan var jautt, kur tad tds nav?) Ldz ar viendievbu rodas sistemtiska reliisk neiecietba un pat reliiskais terrors (-7. gs., iet, jau bija), ldz ar tiskajm reliijm plaukst tisk varmcba un tisk aursirdba, prokrustisms.

Lk, pareizie ebreji uzskata babilonieus - kuri, gan jsaka, ir atmui ebrejiem valsti - par netikliem. Lai gan babilonietis vienkri dzvo pats un auj citam dzvot, pai necenoties savu tuvko prokrustt kdos Baigajos Principos. Bet pareizie, vlk atgriezuies no trimdas dzimten, apietas ar vietjiem tautieiem visai varmcgi.

Ar vlk, piemram, kristieu Reformcijas laik, kad taisni tiek lauzts reliisks domas monopols, skum iet ldzgi: terors (savstarpjs) un kari, kari, kari...

6.13. Kaut kd zi Gilgamea mantojums?

Tas viss notiek jau krietni, krietni pc Bilgamesa/Gilgamea. Tikai man iet, ka s ticbas inovcijas (droi vien ieskaitot pau pirmo, brama inovciju) ar nes spilgtas personbas zmogu un ka bez dm personbm tur nekas neiznktu

## Ir gan (msdienu) romns, kur Gilgames tlots k rupj militrists. Ar tam var bt pamats...

7. MAZLIET PAR EHNATONU, HOREMHEBU UN RAMSESU

7.1.

iptes faraons Amenhoteps IV, kur vlk nosaucas Ehnatons (-14. gs.), faktiski izdara valsts apvrsumu, cenzdamies stiprint savu varu un apvaldt prk ietekmgu kuvuo priesteru krtu. (Via tvs Amenhoteps III to minja sasniegt daudz piesardzgk, ar intrigm utt.)

7.2.

Ehnatons veic reliisko reformu, pastiprinot dieva Atona nozmi (priesteris ir vi pats, vi vien zina Atona gribu). Vlk sk cnties pret prjiem dieviem un tos

pat aizliegt.

(Vi nenoliedz to eksistenci, tie viam ir reli ienaidnieki.)

7.3.

Balsts, tai skait, uz vidussliem tas ir, uz breiem, uz cilvkiem, kuri izvirzjuies, pateicoties viam paam.

Ideoloija ir gaia un saulaina (komunistiem jau ar bija), tlaika inovcijas mksl msdienu cilvkam ir simptiskas.

7.4.

Vsturnieku un plakas publikas vrtjums ir dads, vi saskata gan monoteisma priekteci, gan cntju pret kleriklismu...

Vsturnieki neaubs, ka vi pats tic tam, ko sludina, - un tomr t ir ca par varu! Bet ekonomika un ipte iet post.

Vien reformas/revolcijas posm tiek aizliegts pat vrds dievs, bet Atons tiek pasludints par valdnieku, ttad faraonu...

Ne provinces aristokrtij, ne plak taut reliiskie jaunievedumi pau atbalstu negst un iespju robes tiek sabotti.

7.5.

Pc Ehnatona nves skas kompromisu mekljumi (Semnehkares, Tutanhamona un Ejes laiks). Bet krtbu vlk ievie Horemhebs.

Gan izsvtrojot Ehnatonu (kura laik pats taisjis karjeru) no vstures.

Tas bija oti bargi - skaitjs, ka t tiek likvidta pcnves dzve nu vai kaut k uz to pusi. Tpc jau ar pats Ehnatons, konfliktam saasinoties, bija licis visur kast nost veco dievu vrdus...

7.6.

Toties ipte atkal atplaukst. Atona kults aizliegts, bet no vidussliem izvirztie savas pozcijas saglab, un priesteru ietekme - uz laiku - mazins...

Starp citu, faraoni pc Atona galvaspilstas Ahetatonas pameanas t ar sti neatgrieas iepriekj galvaspilst Uaset (grieiski Tbs), galven dieva Amona kulta citadel, - bet rezid Hetkaptah, grieiski Memfis (vlk Ramsess II pavisam ziemeos, jaunaj Perrames).

7.7

Piezme. Parasti Horemhebu vl skaita pie vecs, 18. dinastijas, pc via varu manto ldzgaitnieks Ramsess I, ar kuru skas 19. dinastija.

Treais faraons taj ir slavenais Ramsess II Lielbnieks... pardon, Lielais, liels propagandas meistars.

Slavens, tai skait, ar saviem varodarbiem un uzvaru kauj pie Kadeas pret Hetu lielvalsts, tolaik iptes galven sncena, armiju.

Patiesb kauja tika zaudta, labkaj gadjum beidzs apmram neizirti lai gan nav pamata apaubt Ramsesa personisko drosmi taj. Heti saglabja savas pozcijas Srij.

Pc laika tika rakstiski noslgts starptautisks lgums, pats senkais vstur, vismaz no zinmajiem. Un, ja nemaldos, tlk miers un sadarbba visum noturjs ldz pat bronzas laikmeta beigu kolapsam, kur sabruka virkne valstu un civilizciju, tai skait (Miknu laika) Grieija un Hetu valsts, bet citas, k ipte, tika novjintas.

8. TROJAS KAR

8.1

Turos pie uzskata, ka Trojas kara acmredzot nav bijis.

Bet, ja ar bija kas vismaz ldzgs, tad griei to zaudja.

8.2

Vlk revanjoties savs varodziesms un epos. Vstur t nereti mdz bt - piemram, ar serbi pc likteng zaudjuma turkiem Kosovas kauj vlk savs

varodziesms iema Konstantinopoli (Stambulu)...

8.3

Homrs savos ep(os)os sakomponja adu dziesmas, kurs faktiski atbalsojuies dadi karagjieni un citi notikumi, - pie tam pc folkloras likumiem.

Ads netaisa dokumentus, vi dzied. Pie tam vl dzied t, lai patiktu publikai un

nereti jo pai - varenajiem. (Biei vien vi dads apdzvotajs viets dzied

dadi.)

8.4

Pilstai epos ir trs nosaukumi. Antkaj laikmet biek lieto lijas vrdu, Troja gst prsvaru Bizantijas laikos. Bet vl o pilstu sauc par Pergamu. Mazzij (vismaz vlkos laikos) ir ar tda pilsta. Lai gan Pergama var nozmt ar vienkri akropoli.

lija un Troja nav viens un tas pats. Kaimiu, hetu lielvalsts rakstos, piemram, atir Vilusu un Taruisu. lmaa atrakt pilsta ir lija - Vilusa.

Runja tur nevis grieiski (k var likties no eposa), bet luviski (luvieu valoda ldzga hetu valodai, visa grupa savulaik ir visagrk atdaljusies no citiem indoeiropieiem).

Kur atrodas Troja - Taruisa, nav sti zinms.

8.5

Epos esot vairk paa Homra laika iezmju (piemram, karavru un vadou attiecbs, kuras te ir relatvi demokrtiskas) nek Miknu laika iezmju (kad Grieijas valstias pai neatrs no Austrumu despotijm).

8.6

Kara vadou un varou liktei pc atgrieans lielkoties ir traiski, acmredzot mjs vius sagaida ne t k uzvartjus.

8.7

Man ticama liekas sekojoa nesen lasta versija.

Skum hetu lielvalsts un grieu zeme (hetu rakstos Ahijava) ir draugos. Vilusa ar.

Tad hetiem skas problmas austrumos (ar spk augoo Asriju) - un griei

izmanto situciju, skas sncensba.

Mazzijas rietumdaa (vai ne tikai? - iet, t ir koalcija, kuras priekgal ir zeme

vrd Arcava) paliek hetu pus, jo pretjais btu prk riskanti.

Tai skait ar lija - Vilusa (un droi vien ar st Troja, kuras atraans vieta gan nav sti zinma).

Ldz ar to gals draudzbai starp Vilusu un grieiem.

8.8

-13. gadsimt griei tiem vienreiz mina ieemt Vilusu, tau neveiksmgi.

8.9

(Starp citu, ar epos viiem laikam drzk neveicas, un uzvara nk pc desmit gadu - neticami ilgas - marinans pie Trojas, pie tam pateicoties trikam no

pasakas - Trojas zirgs.)

8.10

Bet tad vareno Vilusu (Troju VI, pc atrakt kultrsla nosaukuma) sagrauj

stipra zemestrce - un pilnb atjaunota pilsta netiek.

Un pc daiem desmitiem gadu to (nu jau Troju VII-a) ieem friei, kuri triecas

no Balkniem uz Mazziju (kur vlk rada savu valsti).

Friei te paliek dzvot, t ir Troja VII-b (bet astot Troja, tas ir, Vilusa, bs -8. gadsimt, kad atnks griei, un pdj, devt, romieu laik).

8.11

Bet grieu civilizcija (grieu pirm, Miknu laika civilizcija) lijas krianas laik brk kop vai ir jau sabrukusi.

8.12

Tas ir t sauktais vln bronzas laikmeta kolapss, kas aptver plaus reonus, kur vietm civilizcija sabrk, k Grieij, vietm tiek novjinta, k ipt.

T ir sistmiska krze, kuru aizsk, iet, klimatiskas nelaimes. Tlk jau ir

ekonomiskas nelaimes, socilas, politiskas, militras... Sistma izrdjusies prk trausla.

Ar cieie tirdzniecbas sakari plaaj reion oreiz parda nas pusi k savstarpj atkarba un k kru lavna...

8.13

(Iespjams, klimatisks nelaimes toreiz aptver ar dau no barbaru reioniem, liekot tautm sakustties. K ir pie mums Baltij, nezinu.)

8.14

iet, jau agrk Grieij lauku apvidu noskaojums pret pilm ir drzk naidgs vai vismaz stipri atsveints: grieu aristokrtu karoanas mnija ir zemi novjinjusi, toties publika pils kst arvien bagtka...

8.15

Tagad uz pili centrt ekonomika sabrk, bet paas pilis acmredzot tiek pamestas.

Droba mazins, griei nonk td k nestabil pusklejotju stvokl.

Starp citu, ldzgs viiem jau ir bijis III gadu tkstoa skum, kad protogrieu ciltis ievcs Grieij.

8.16

Bet tagad vl ievcas viu radi, dorieu barbari.

Iespjams, bez lielm armijm un lieliem kariem, pa atsevim ciltm. Agrk domja, ka doriei sagrva Miknu civilizciju, pateicoties saviem dzelzs zobeniem.

Tagad izskats, ka t sabrk pati, bet doriei ievcas drzk jau pc tam.

8.17

(Starp citu, ar Indij daus gadsimtus pirms tam barbari riei nevis militri

uzveic Harapas civilizciju - k ms domjm skum, pierakstot nopelnus ai

gadjum bronzas zobeniem, - bet ievcas jau pc ts sabrukuma. Gan vl sastopoties ar to, kas tur palicis pri, - un ar ietekmjoties no t...)

8.18

Lai gan, iet, vl nav stas skaidrbas, kas un kd mr vainojams arheoloiski konstattajos postjumos pats ekonomikas sabrukums, sacelans, iekjie kari un sirojumi, invzijas no rienes, bet varbt no visa pa druskai...

(Vl viens no kolapsa faktoriem, t pa vidu starp sacelanos un invziju, var bt barbaru algotu sacelans, kuru reion laikam ir diezgan daudz - gan nezinu,

vai tiei Grieij.)

8.19

Griei ai laik zaud ar rakstbu kuru gan ar agrk lietoja tikai pils saimnieciskiem dokumentiem, rakstts literatras tlaika grieiem nav.

8.20

Pilnga atgrieans pagtn tomr nenotiek. Pamazm tauta un ekonomika sk

atkopties. Tai skait attsts dzelzs metalurija, aizstjot no importa atkargo

bronzu.

8.21

Pc daiem tumajiem gadsimtiem (tumiem visvairk tpc, ka nav palikusi informcija) izkojas klasisk grieu civilizcija (ar mums pazstam tipa alfabtu, premtu no feniieiem un pielgotu) - viens no galvenajiem pamatiem MSU

Eiropai...

8.22

ai laik liela nozme grieu paapzias veidoan ir ar Homra ep(os)iem...

8.23

Interesanti, ka lmanis atrok cita laika Troju/Vilusu (citu kultrslni), ko vi (un laikabiedru pasaule viam ldzi) notur par Homra Troju. Tikai vlk versija tiek korita.

8.24

(Iespjams, kaut kas analoisks var atgadties ar laika ceojumos un opercijs!

Jo vairk, slikti zinot vsturi.)

9. DRUSKU PAR GRIEIEM

9.1. SOLONS

Atnu reformators (-594.), demokrtijas aizscjs.

Man oti patk Solons! Vi paveica visu, ko tai laik varja paveikt!

Protams, Solona demokrtija nav ne Perikla laiku, ne msdienu demokrtija. Tau

pats Solona laiks jau ar...

9.2. PITAGORS

Pitagors (ap -580-500, bet varbt mazliet vlk), sengrieu filozofijas un matemtikas klasiis, reliiski filozofiska ordea dibintjs un vadonis.

Vienbrd - ideoloizta rema (faktiskais) lderis Kroton, grieu pilst Itlij.

Kad remu g sacluies neapmierintie, 80-gadgais Pitagors krt cnoties. Bet

varbt tomr izglbjas, emigr un mirst vlk.

Pitagorieu kustba grieu zems pastv vl ilgi. K nereti mdz bt tdm kustbm, ir diezgan daudz skaistu ideju un vrdu.

...Starp citu, iracionlo skaitu atklana it k run pret pitagorieu filozofijai. Ko dara pitagoriei? Mina o atkljumu noslpt! Kaut kas t k pazstams...

10. DIVI VALSTS APVRSUMI PERSIJAS IMPRIJ

PC TS DIBINTJA KRUA (KRA) NVES

10.1

Krs (Krus) II Lielais - pasaul pirms sts imprijas Ahaimendu Persijas

dibintjs.

Sks gan ar to, ka vi, tobrd laikam samr maznozmgs Persijas ni, iema jau esoas lielvalsts Mdijas troni, got savu vectvu no mtes puses

Ituvegu (grieiski Astiagu), ar kuru daudzi mdieu aristokrti bija neapmierinti.

10.2

Tradicionlajs vstures versijs ir daas aubgas lietas sakar ar persieu valdnieku Kambudiju (grieiski Kambizu), Kr(u)a dlu un pcteci.

Vienbrd esot iekarotaj ipt scis trakot un, piemram, licis nogalint svto vrsi Apisu. Bet is fakts neapstiprins, Apisa upurana notikusi k parasti.

Un vispr - Kambudijas politika iekarotajs zems bija tda pat k via tvam

Kr(u)am (grieiski Kram), mierga...

10.3

Vispr ap Kambudijas laiku (un si pc tam) vstur kaut kas ir samudints.

Man tuvk ir apmram da versija.

10.4

Imprijas dibintjs Krs (Krus) Lielais ir aizemts ar iekarojumiem, imprija strauji aug, un, iet, resursu vismaz trum, pietiek visiem. Pat varas. Pretrunas starp niu un aristokrtiju vl sti nepaspj izpausties.

10.5

Bet via dla un pctea Kambudijas laik jautjums kst aktuls. ni mina pastiprint savu varu.

Ja vl viam vl patiem ir riebgs raksturs (un nevis tikai t iztlots vlk!), tas var veicint os centienus (toties var apgrtint to realizciju).

10.6

Kamr Kambudija meina iekarot vl ko aiz iptes (ne visai veiksmgi), tikmr sevi par niu pasludina via mjs palikuais brlis Bardija.

Kambudija steidz no iptes uz mjm, bet, vl tlu neticis, mirst vai iet boj neskaidros apstkos.

Vlk diez vai kds ir ieinterests pateikt, k tiei vius, os nves apstkus, sauca.

10.7

Bardija, kur ar grib stiprint savu varu, mekl jaunu resursu, sabiedrotos rpus aristokrtijas, pai uz vietm un izsludina virkni populru paskumu, piemram,

atbrvoanu no nodokiem uz trim gadiem.

Vi bauda plau atbalstu - kamr vlk Drijam ir daudz un nelgi jkaro, lai atjaunotu savu varu imprij un faktiski ar pau impriju, kur pc Bardijas nves skas daudzas sacelans.

10.8

Drijs apgalvo, ka pats personiski nogalinjis valdnieku. Varbt ka patiesba, varbt ka varonga propaganda.

Pardon, ni liels ar to, ka nogalinjis iepriekjo niu (t radot labu precedentu) un veicis varas uzurpciju?

10.9

Tad n jau - Bardiju esot slepeni licis slepeni nogalint vl Kambudija pirms

doans iekarot ipti. Bet tad, redziet, uzradies dubultnieks, mdieu tautbas priesteris (mags) vrd Gaumata, nu tik ldzgs, tik ldzgs, ka varjis uzdot sevi par Bardiju un skt valdt via viet...

10.10

Bet tagad septiu aristokrtu sazvrestbas rezultt Bardija tiek nogalints.

(Pc citas versijas, t ir atklta pretstve, un persieu aristokrtu vadtais karaspks vispirms uzvar Bardiju kauj.)

Un uzvartji sk diskutt par nkamo niu un pat par valsts iekrtu. Nolemj iekrtu atstt, k bijusi, bet niu izlozt. Laime uzsmaida Drijam - iet, mazas viltbas rezultt.

10.11

Tau, manuprt, ne mazk ticami btu, ka Driju izvlas k gados krietni visjaunko no septiiem, cerot, ka vi bs ar visvjkais, ar vismazko atbalstu.

(Stiprs aristokrts parasti negrib par vadoni otru stipro, nereti - senu sncensi vai

no senu sncenu dzimtas. Varbt tpc ar Ldog pc Gostomisla nves aicinja

Rriku no rienes...)

10.12

Tau te vsture nk Drijam (Drajavahuam) palg, dodot sevi pardt k

aristokrtisk darba varoni (is darbs, protams, ir karoana!) - vairkus gadus pc krtas un vai viss imprijas mals...

10.13

Bet krietni vlk vsture nk palg vlreiz, atstjot no iem laikiem maz informcijas avotu.

(T gan ir parasta lieta.)

T ka galvenais avots paliek Behistunas klints iekaltais uzraksts, ko sacerjis pats Drijs...

10.14

Starp citu, Drijs tur apgalvo Kambudija miris sav nv. Bet te var piesieties un pajautt, kpc viam tas bija jpiemin. Un ja nu taisni tpc, ka stenb bija

otrdi?

(Sav nv gan tiek skaidrots ar k panvba.)

10.15

Rakstot o tekstu, es sku prskatt savus uzskatus par Driju. Agrk vi man patika bija prasmgs k valdnieks. Tagad, iet, drzk nepatk.

Bet vl jpadom!

10.16

Starp citu, Viktora Porotikova romn Drijs ir uztaista kombint versija: vispirms tas tiem bijis Bardija, bet pc tam tomr dubultnieks Gaumata...

Vsturnieka Aleksandra emirovska stst Septii persiei (Александр Немировский Семь персов\\Рассказы по истории Древнего мира, 2025) savukrt ir drusku ironiski pardts, k sazvrnieki sacer vlko Drija versiju par Gaumatu.

10a. PIEZMES

10a.1

Varbt ka te vartu ko pafilozoft un pafantazt ar par laika tmu.

K Behistunas propagandas bumba sekmgi darbojusies cauri gadsimtiem. Varbt

pat sekmgk nek ja katr gadsimt ar laika manm iesttu savus aentus?

Ar msdiens vsturnieku domas dals.

10a.2

Kas bs, ja laika ceotji sav praks orientsies uz aubgo Drija doto vstures versiju?

Laika ceotjus, vismaz tos, kuri grib maint vsturi, laikam ir grti apskaust.

Vsturi ms zinm tik slikti...

11. MAZLIET PAR DAIEM ROMIEIEM

11.1.

KATONS VECKAIS

Katons Veckais (-234-149, Jaunkais ir via mazmazdls) romieu politiis un rakstnieks, no konservatvm pozcijm uzstjies pret greznbu un netikumiem, cnjies ar pret grieu filozofijas ietekmi, literatr novators.

Cenzora amat (184-179) ierobeojis trius greznbai (uzliekot nodokli) un atveseojis budetu... k ar izmantojis izdevbu vecu rinu krtoanai.

Autors, tai skait, trakttam par lauksaimniecbu (ieskaitot visai nelgus

ieteikumus par vergiem, citi autori tiem nereti nepiekrita)...

Pazstams ar ar savu mgo lozungu Kartga ir jizncina!

Vrdu sakot, no tiem ultra-morlistiem, kuri man nekad nav patikui (lai gan laikam nav glui tik riebgs k Robespjrs). Pie tam via paa rcba ne vienmr bija pai tikumga. Morle ar irbm...

Vlkos laikos Katons kst par veco, labo romieu tikumu simbolu...

Likumi pret greznbu vlk tikui pieemti vairkkrt, tau izrdjs neefektvi.

11.2.

MARKS KRASS

Marks Krass (-115-53) romieu bagtnieks, politiis un karavadonis.

Tvs un brlis iet boj Marija terora laik (-87), Marks bga gaits, tad pievienojas Sullam (-83).

Diktatora Sullas terora (proskripciju) laik kst bagts, vlk veiksmgi invest pilstas nekustamajos paumos, kst par vienu no bagtkajiem romieiem. To izmanto, lai paplaintu savu ietekmi, tai skait, lai prsptu Gnju Pompeju Lielo.

-72. sagrauj Spartaku.

-70. Krass ar Pompeju (abi ir konsuli) pamatos pank Sullas ievests krtbas

atcelanu.

-60. Krass, Pompejs un Czars nosldz triju vru - triju ietekmgu politiu

savienbu, triumvirtu (vstur saucas Pirmais triumvirts).

Pateicoties tam, Krass pank lietas, izdevgas sev un Romas biznesa aprindm kopum.

Varbt ar apskauot Pompeja karavadoa slavu, Krass, dabjis attiecgas pilnvaras, -54. sk karu Mezopotmij pret partieu lielvalsti.

(T ir otr, pc Ahaimendu valsts, Irnas imprija, helnistiska, ne prk centralizta, Romas lielkais sncensis.)

Beidzas neveiksmgi kauj pie Karrm (senks Harrnas, tur jau agrk ir kvuies) romiei tiek sakauti un Krass krt (-53).

11.3.

SPARTAKS

Pc klasisks, Dovanjoli versijas t ir vergu sacelans.

Pc neklasisks - Spartaks ir tds pats pilsokara dalbnieks k citi. Lai gan vergu

un ar nabadzgo brvo via armij tiem ir vairk nek citiem - jauns resurss...

Trieu aristokrts no Romas sabiedrots cilts, Sullas armijas veterns un, ja ne

Romas pilsonis, tad katr zi ne vergs, - Spartaks acmredzot neredz sev perspektvu, kad Sullas partija zaud varu.

(Skat. Andreja Balabuhas rakstu Czars pirms Czara Андрей Балабуха Цезарь до Цезаря\\Когда врут учебники истории, 2005.)

Pc vl savdkas versijas Spartaks ir itlietis (bet ne romietis) un turpina

Sabiedroto kar (-91-88) ieskto (un visum zaudto) Itlijas Valsts cu.

Un trietis te ir nevis etnisk piederba, bet gan kda gladiatoru paveida nosaukums, tpat k galls. Lai gan pats Spartaks nav vergs-gladiators.

(Skat.grmatu: Timofejs Aokims Es saucos Nekas - Тимофей Алешкин Я называюсь Никто.)

11.4.

CICERONS

Cicerons (-106-43) romieu politiis un pasaules vstur slavens orators. Ar filozofs (stoiis). Tiek uzskatts par svargu figru Rietumu civilizcijas vstur.

K politiis man ita nesaprotams un nesimptisks... kamr neuzdros grmatai... pareizk sakot, pagaidm vl tikai nosaukumam: Cicerons. Intelients revolcijas laik.

Varbt tiem te ir t atslga? Cilvks, kur negrib ldz galam pieslieties nevienai

maf... partijai? Kuram nav tik vienkri k: em tiku un ej cnties par taisno lietu (kas vieniem ir sarkan, otriem balt, treiem varbt lill)?... Kur varbt grib ar cu laik saglabt tdas lietas, par ko cntji (neviena puse) domt nemdz vai vismaz nepieir tm lielu nozmi?

Bet konkrtk neko neesmu domjis un ptjis, tpc par Ciceronu sti vl nezinu.

Cicerons tiek iekauts proskripciju sarakst un nogalints Otr triumvirta laik pc Antonija pieprasjuma. Oktavins, nkamais Augusts, kur vienbrd, karjeras skum, tloja jsmgu Cicerona piekritju (tobrd tas viam bija izdevgi),

neprotest. Ir svargkas intereses.

11.5.

MARKS BRUTS

Marks Bruts (-85-42) romieu politiis. Jaunb skaits ievrojams orators, vismaz starp jaunajiem. Krtj pilsokar Pompeja pus, pc via sakves priet pie Czara, kur ieem ievrojamu stvokli. Tuvs Czaram (pc vienas versijas pat ir via dls).

Organizators un dalbnieks sazvrestbai un Czara slepkavbai.

Pc zinma nenoteiktbas perioda (kad visi ir vairk vai mazk apjukui) top skaidrs, ka sazvrniekiem nav plaka atbasta Rom, un vii atstj Itliju, tlk vc karaspku cai ar Czara pcteiem, karo, zaud, iet boj.

Mris bija atjaunot republiku... bet varbt pareizk teikt oligarhiju?

Kdai grmatai par viu ir apakvirsraksts Slepkava idelists. Kaut kur gan ir

lasts, ka tlaika republikas krtba bagtniekam Brutam bija izdevga ar ekonomiski.

Liekas, pats vrds brutus, k tika iesaukts vl via sencis (- 6.gs.), nozm tupais,

stulbenis vai ko tamldzgu; is sencis esot vienu laiku par tdu izlicies, jo t bijusi droka izdzvoana...

11.6.

OKTAVINS AUGUSTS

Oktavins Augusts (-63/+14)

(dzimis Gajs Oktvijs vai Gajs Oktvijs Turns, pc adopcijas Kaisara vai, k ms

sakm, Czara testament Gajs Jlijs Czars Oktavins - bet Augusts laikam ir kaut kas ldzgs titulam, ko viam jau valdanas laik piera sents)

man ir simptisks.

Pat neskatoties uz via nelbu reizm pilsou kara laik.

Vi ieviesa krtbu, un via laik bija, var teikt, Romas mazais zelta laikmets.

(Lielais bija vlk, II gs., Antonnu kvazidinastijas laik.)

Vi bija aprina cilvks un pienkuma cilvks, man tas impon.

Interesanti, ka vi savas valdanas laik (kuru ms uztveram k monarhisku) oti cenas uzturt republikas fasdi. Augusts, lk, ir vienkri senta prieksdtjs (jeb pirmais senators, princeps, kas, starp citu, nav jauns amats). Bet viam ir liela autoritte (vrdam auctoritas gan esot plaka nozme nek msdienu autorittei). Un tpc tauta viu mdz biei ievlt par konsulu un citos jaukos amatos, bet sents - pieirt viam jo plaas pilnvaras...

(Augusts ir princeps, via un tuvko pcteu remu vstur sauc par principtu. Vrdam imperators, pavlnieks, kur skotnji apzm triumfu izpelnjuos karavadoni, tolaik tik lielas nozmes vl nav.)

11.7.

JDASS

(Protams, vi nav romietis un smagi apvainotos, ja viu par tdu nosauktu.)

Ar Jdasu laikam nebija tik vienkri k klasiskaj versij...

Man ticama iet versija (Makkobi?), ka vi pildja Jzus speciluzdevumu. Taisni tpc, ka vi bija viens no uzticamkajiem (starp citu, tuv Jzus sekotju pulcia mantzinis). Laikam ar bijuais bruotais cntjs, zelots...

Uzdevums bija: izprovoct romieus uz Jzus arestu. Un tad, saska ar Jzus koncepciju, iejauktos Dievs un notiktu misijas piepildjums, ebreju atbrvoana

no romieiem un prjs jauks lietas...

Jda Iskariots (Jdass) pc tam izdarja panvbu tpc, ka nekas tds nenotika...

Jzus izsauciens pie krusta: Mans Dievs, kpc tu mani esi pametis? varbt ir jsaprot k: ko es ne t izdarju?...

11.7a

Tlkaj kristietbas vstur gan izrds, ka Jzus misija ir bijusi savdka, nek to domja tlaika ebreji. T ir no kristgs ticbas viedoka.

11.8.

NRONS

Nronam ir daudz relu grku un noziegumu, bet is tas ir vl piemelots klt.

Pirmkrt, msdiens tiek apaubts, ka vi ir noindjis savu audubrli Britaniku,

t tomr laikam bija dabisk nve.

Otrkrt, nav ticams, ka vi btu aizdedzinjis Romu (kura, starp citu, vispr ir

degusi diezgan daudz). Tiei ugunsgrka epizod Nrons rkojas k sts valstsvrs,

vadot glbanas darbus.

Tau pc tam vi atkal kst liels mkslinieks un taiss izdegu rajon celt grandiozu Zelta pili paam sev (un laikam ar uzce).

Bet Rom ir cita tradcija ka augstas amatpersonas, k, piemram, pilstu mri (un imperators tau ir augstk amatpersona!), par saviem ldzekiem ce publisks celtnes tautai! Piemram, termas.

Nrona popularitte krtas, un te jau nav tlu ldz nelabm baumm...

Trekrt, tiek apaubta ar tradicionl versija par represijm pret kristieiem jau Nrona laik. Tiek pieauts, ka vsturiskaj atmi tdas ir noprojicjus no vlkiem laikiem, kad ts tiem neapaubmi bija.

11.9

KAS NEVEICINA SKAIDRBU ROMAS IMPRIJAS VSTUR

Lielk daa slaveno Romas vsturnieku 1) nav notikumu laikabiedri, 2) prstv aristokrtiju, senatorus - un viu darbi ir tendenciozi.

Reizm pat ldz skaidriem meliem (ja ne pau meliem, tad melgu baumu atraoanai). K, piemram, par imperatora Tibrija it k asiainm orijm vai Nrona vainu Romas ugunsgrk.

Tpc tict viiem vajag oti uzmangi.

Bez tam oti daudzi darbi no Romas laika vienkri nav saglabjuies.

11a. HRONOFANTASTISK PIEZME

Nezinu, cik patiesbas ir stst, ka vienam Brutam, kur minjis patverties pie

mums XXI gadsimta skum, laikam vietj Google esot sagatavojusi dokumentus uz vrda M. Stulbenis.

12. DINASTISKIE CIKLI N

(История Китая. 2002. Из гл. 4.4.)

Uzzias materils. Amatiertulkojums, aptuvens.

12.1

Cikli, par kuriem te runa, parasti sks un beidzs ar smagm ekonomiskm krzm, socilm nebanm un politisku destabilizciju, kas parasti izpauds k nabadzgo un apspiesto sacelans.

Neatkargi no t, vai krze beidzs ar sacluos uzvaru, vai sakvi, - jebkur gadjum jaun dinastija (pat ja tie bija iebrucji no rzemm) ska savu valdanu ar reformm.

Cikla (kur sks ar reformm un beidzs ar krtjo krzi) mehnisms bija

standartisks - un tomr diezgan sarets, jo to ietekmja visdadkie faktori un ar dadu spku. Tpc katram ciklam bija savas patnbas un ilgums.

To kopg iezme bija virknes ekonomisko, socili demogrfisko un ekoloisko procesu mijiedarbba, kuru rezultante bija visai noteikts kritiskais impulss.

12.2

Parasti sks ar traucjumiem (с нарушений) zemkopbas saimniecb un lauku kopienas pastvanas tradicionlajs norms. Te bija krzes skuma punkts.

K tas konkrti izskatjs?

12.3

Jau no an Jana reformm Cias valst un imperatora ihuana - vis n [-IV-III gs.] tika ieviestas/uzspiestas (насаждались) administratvi socilas korporcijas no mkslgi radmm piecu vai desmit stu grupm.

Imprijas laik tajs bija gan nabadzgas, gan visai bagtas stas, tai skait t.s. stiprie nami. Pie tam piecnieka ietvaros bija kopatbildba, ikviens atbildja ar par kaimiiem.

Ne vienmr sistma stingri darbojs - tau to atcerjs vienmr, kad vajadzja stiprint centrlo varu.

Praks tas nozmja, ka taisni s varas vjinans laikos - tas ir, krz un pirms ts parasti esoaj stagncij - lauku kopiena bija destrukcijas stvokl. Katrs atbildja pats par sevi, un nabadzgais viegli kuva par bagt kaimia upuri.

12.4

Reformu laik pie jaunas dinastijas tapanas - tas ir, smagas krzes kulmincij vai pc ts prvaranas - k, piemram, Ha dinastijai

u Bana [dinastijas dibintjs],

Van Mana [neveiksmgs reformators, pc kura otr Ha dinastija nomainja pirmo]

vai Guan Udi [otrs Ha dibintjs] laik

notika radikla zemes prdalana.

12.5

Tradicionlaj n valsts no sirmas senatnes gandrz ldz XX gadsimtam skaitja

sevi par varas-pauma un centralizts prdales augstko subjektu.

Neviens reformators neaubjs par ts tiesbm un pat pienkumu gudri rkoties ar zemi.

Tas ir, dart t, lai katram arjam btu sava zeme un, atbilstgi, lai vi makstu nodokus.

12.6

Zemi deva visiem darbaspjgajiem zemkopjiem. Vl vairk, ierdi meklja iespjas viu skaitu palielint atbrvoja atkargos audis vai iedalja papildus zemes gabalus zemkopja mjiniekiem, dakrt pat vergiem.

s zemes tradicionli saucs mi tja, tautas zemes. Tas gan nozmja nevis zemkopja tiesbas brvi rkoties ar savu zemi, bet valsts tiesbas to iedalt un vajadzbas gadjum ar prdalt starp kopienas audm.

12.7

Bet vl pastvja gua tja dienesta zemes. Kuras deva k balvu ierdiem un

aristokrtiem ar tiesbm izmantot s zemes apstrdtju zemnieku makstos nodokus.

12.8

Zemes parasti sadalja zemkopjiem, emot vr to novietojumu, auglbu un pau to pastvanu dotaj apri.

Vidji vienai imenei bija (ldz pat vlnajiem viduslaikiem) ap 100 mu zemes bet 1 mu ir ap 1/15 hektra.

Skaitjs, ka zeme zemniekiem ir sadalta vairk vai mazk vienmrgi un uz ilgu laiku. aj laik parasti ar funkcionja 5-stas un 10-stas ar to kopatbildbu.

12.9

Tau tda stabilitte pastvja ne visai ilgi, parasti viena dinastisk cikla ietvaros

un pat ne ilgk par kdu gadsimtu.

12.10

Tomr darbojs tirgus, kaut ierobeota tirgus, likumi. Bet ar laiku ska ietekmt ar citi faktori, visupirms demogrfiskie un ekoloiskie.

12.11

Procesa btba: augoais iedzvotju skaits jau pirmajos gadu desmitos pc reformas izsme visu brvs aramzemes fondu

kas noved pie t, ka laukos bagtie visdiem ldzekiem sk iegt zemi no saviem nabadzgajiem kaimiiem.

12.12

nas iedzvotju skaits msu r ldz [cik es sapratu] XVI gadsimtam vidji svrsts 60 miljonu robes. Kru laikos parasti samazins 3-4 reizes, bet uzplaukuma laikos var btiski pieaugt.

12.13

Zemi prdot formli bija aizliegts. Tau faktiski to varja ielt vai vienkri nodot bagtajam kaimiam, paam paliekot par ts nomnieku.

Agri vai vlu tds darjums ieguva likumgu spku - un viens nodoku makstjs mazk!

Bet zemes ieguvjiem parasti bija ciei sakari ar apria priekniecbu. Un vai

nu bija nodoku privilijas, vai ar vii atpirks no paaugstintiem nodokiem.

12.14

Ldz ar to valsts nodoku iemumi samazins.

12.15

Varas aparts cenas tos saglabt - jo pats no tiem dzvo. Un sk nelikumgi palielint iemumus no tiem, no kuriem vl var.

12.16

Ldz ar to arvien vairk zemnieku izput.

12.17

Un padziins krze:

- ekonomik: saimniecbas lejupslde, nabadzgko zemnieku izputana;

- socilajs attiecbs: zemnieku neapmierintba, lauptju bandas, dumpji un sacelans;

- beidzot, politik: valdoie netiek gal ar krzi, valsts aparta efektivittes

acmredzama vjinans, rodas visdi favorti u.tml. (временщики).

12.18

Parasti ar to dinastiskais cikls ar beidzas. Pc krzes un to pavados sacelans vai rj iebrukuma zeme ir izpostta. Bet ir ar sava veida katarse, attrans, kas paver iespju skt no visu jauna.

12.19

Dakrt cikls ir garks, pateicoties savlaicgm un sekmgm reformm, kuras

nolai tvaiku un pagarina dinastijas mu, varbt pat uz ilgu laiku, par gadsimtu vai pusotra.

12.20

Bet galu gal situcija atkrtojas, un krtj krze dara dinastijai galu.

12.21

Par nelgu cenu, miljoniem cilvku cieanm [un nvm J.T.] - bet tiek

realizta sistmas stabilitte kopum.

12.22

Dinastiju maiu [klasisk nieu ideoloija] prliecinoi izskaidro ar Debesu Mandta teoriju.

[J.T. - Cik sapratu, tas ir t. Kru clonis pie tam te var pieskaitt pat dabas izsaukts krzes, k pldus ir slikta valdana, ts pamat ir slikti valdnieku tikumi. Par to Debesis (bezpersoniska augstk dievba) atem ai dinastijai valdanas pilnvaru (mandtu) un nodod to cits roks.

Par mandta saemanu, cik sapratu, liecina tas, ka jaunais persons ir vinnjis cu un noturjies pie varas.

Kas diez vai bija iespjams bez vajadzgajm reformm. Viss saskan!

ideoloija ska izstrdties kdus tksto gadus p.m.., kad Dou dinastija nomainja pirmo vsturiski konstatto nieu valsti an.]

12.23

Vrojot tikai stabilittes periodus, rodas jautjums, vai sistma pat nav labka par (ar strdgs, bet vairk individulistisks) Eiropas neprtraukto (princip) un visai dramatisko progresanu.

Tau pc tam nk katastrofu periodi, un tad is jautjums, iet, atkal atkrt...

12.24

Progress tomr pastvja ar klasiskaj n. Un vismaz padomju laik rakstja, ka Min dinastijas laikos (1368-1644) n rads jau kapitlistisks saimniecbas elementi. Gan jau, ka rakstja ne bez pamata. Bet neesmu skatjies tlk.

Min dinastija gja boj krtjs krzes laik, to nomainja iekarotju mandru dinastija Cin, kura izrdjs pdj no nas monarhijm.

13. PAR ETRIEM EIRZIJAS CIVILIZCIJU TIPIEM

(Preczk skat. Леонид С. Васильев История религий Востока)

oti ss un oti shematisks uzmetums.

1. Eiropeisk jeb kristg.

2. Islma.

3. Indieu budistu.

4. Austrumzijas konfcieu.

14. PAR LEDUS KAUJU UN PAR KRIEVU MITOLOIJU

14.1

Ledus kaujai (1242.04.05.) stenb lielas nozmes nav, nekas pai nemains.

Ne velti viena no soldkajm senkrievu hronikm par o gadu atzm: Nekas nav

bijis...

Saules un Durbes kaujas objektvi ir daudz nozmgkas.

Par s kaujas skaitliskajiem parametriem var diskutt, varbt t ir liela, varbt ne

visai. Bet tik daudz bruinieku, cik tur esot kritui, diez vai toreiz var ai kauj

piedalties... Laikam ar ledus toreiz stenb nav.

14.2

Ja nemaldos, Krievij uzskata, ka evas Aleksandrs (1218?-1263) pirms tam ir atbrvojis Pleskavu no Livonijas ordea bruiniekiem. Tau, cik es sapratu, Pleskava pati bija bruiniekus uzaicinjusi iet, k militru spku pret konkurentu novgorodieu iespjamm atbrvoanas tieksmm...

14.3

Krievu mitoloija ap Ledus kauju un evas Aleksandru rodas vlk. Lai gan vienu otru lietu is propagandas meistars ir izdomjis pats.

14.4

Nav skaidrs, vai tda evas kauja 1240. maz ir bijusi. Iespjams, ka tur stenb notika sarunas starp Aleksandru un zviedriem par ietekmes sfrm un svinana ar cas mkas demonstrjumiem, kuros pris cilvku varja ar aiziet boj.

Vlkos laikos Aleksandram ir labas attiecbas ar Birgera namu, vi pat paldz apspiest sacelanos Somij.

14.5

Ka baznca Aleksandru pasludina par svto, tas nav brnums, Aleksandrs ir Mas-kavas lielkazu sencis, un bazncai pie mongoiem un pie lielkaziem kljas labi.

Ar kaziem ar mongoiem saskan, vismaz no t laika, kad Orda prstj stt savus nodevu ievcjus un uztic nodevu vkanu - kaziem!

Ja nemaldos, vl Ivans Bargais 16.gs. pretend bt par Ordas mantinieku...

Ko par to visu dom Dievs - em un pajaut!

14.6

Aleksandrs ir talantgs, bet stens tlaika Rrikovis (s dinastijas kazi visus iepriekjos simt gadus pirms mongoiem ir varas cs grstjuies un postjuies

pa visu Krievzemi).

Vi veiksmgi pieslienas stiprkajam (mongoiem) un (paldzjis tiem apspiest sava bra lielkaza Andreja vadto sacelanos pret Ordu) iegst lielkaza titulu.

Sabrojas ar Ordas valdnieka Batu (krieviski Batijs, senk ar Batiga) dlu un mantinieku Sartaku.

(Krievu vsturnieks Andrejs Burovskis - Андрей Буровский, starp citu, oti interesants autors - Aleksandru ironiski dv par Batigoviu, nevis par Jaroslaviu, atgdinot, ka Aleksandra tvu lielkazu Jaroslavu tiei mongoi bija nogalinjui.)

14.7

Mongou aizmugure paldz Aleksandram (un citiem kaziem) stiprint autokrtisks tendences. Kur vem (tautas sapulcm) agrk vl ir kaut kda teikana, tur tagad vairs nav.

Tas gan neattiecas, teiksim, uz Novgorodu, kuru jau krietni vlk sagrauj Ivans III Lielais un Ivans IV Bargais, un Pleskavu.

Bet pai ziemeaustrumos, Vladimiras - Suzdaas anomlij, kur jau no Andreja Bogoubska laikiem (XII gs. vidus) ir stipras autokrtisks tendences, tagad var izvrsties jo kok.

iet pamatots Andreja Burovska raksttais, ka taisni kazi ir labi izmantojui

mongous, lai sasniegtu savu, - un ka viiem Ordas valdana (Jgs) iznk vl izdevgka nek paiem mongoiem.

14.8

Ir versija, ka Aleksandram tlk tomr nav paveicies: Ord pie varas nk (1257) Berke (Sartaka tvocis, kur laikam ir viu noindjis), un pc kda laika (1263) Aleksandru, iespjams, novc - noind (tomr t atkal ir tikai viena versija).

Tuvk varai - tuvk nvei...

14.9

Jpiezm, ka zem mongou jga (lielko dau laika t ir vasaatkarba no Ordas) ilgstoi, visu t pastvanas laiku, atrodas MAZK senkrievu zemju daa. Lielka to daa pakpeniski savcas zem Lietuvas Dikunigaitijas (krieviski lielkazistes) valdanas, ko par jgu uzskatt nevar.

Un tur hroniks varja rakstt: Maskava gja ar karu uz Krievzemi.

Bet moskovtiem jau parasts uzskatt sevi par viengajiem stajiem un pareizajiem.

14.10

Ir krievu vsturnieki, kuri uzskata evas Aleksandru nevis par varoni, k tas pieemts, bet gan par nodevju.

K redzam, ne bez pamata... un tomr t teikt varbt nav glui preczi. Vl jau

nebija krievu ncijas, ko nodot; viduslaikos ir svarga uzticba savam kungam un savai ticbai, nevis etnosam.

Un vi jau nedarja neko tdu, ko pie labas izdevbas nemdza dart daudzi citi

kazi - un ar feodlie kungi cits zems...

Tau via rcba katr zi daudz, daudz vairk atgdina nodevbu nek varonbu.

14.11

Starp citu, ldzga prvrtba vstures gait piemekljusi Severskas kazu Igoru no Teiksmas par Igora kauju (ap 1185-1187): no militrista posttja, kara slavas un kara laupjuma mednieka, kura rcbu Teiksma nosoda, ir kaut k

izncis patriots un varonis...

14.12

Nu ko - ms, latviei, tak ar romantizjm lauptju un slepkavu Kaupnu - un pat bez organizanas vai atbalsta no augas...

Bet angi atkal dmonizjui Riardu III un skotu karali Makbetu, relaj vstur valdniekus, labkus par vidjo.

Grfs Vlads III Drakuls (pis, via tvs dibinja bruinieku Pa ordeni) pdjo

gadsimtu popkultr prtapis par vampru. Bet ar agrk bija izplatta versija par via ekstremlo cietsirdbu (Vlads Cepes uz mieta sdintjs). o versiju aizska via konkurents, Ungrijas (jsaka, izcilais) karalis Matias.

Lai gan es nezinu, vai tur nav kda daa taisnbas. Skarbajiem cntjiem (eit par neatkarbu no turkiem) reizm tdas izpausmes gads.

Krievu radikl intelience vl XIX gadsimt padara populru un nopelniem visai bagtu rakstnieku Fadeju Bulgarinu bezmaz par stanu zemes virs.

(Tai skait, par drobas dienesta aentu-denunciantu. stenb viu piesaistja k ekspertu daos jautjumos. Pateicoties via padomiem, ar cenzras likums tika pieemts tomr liberlks, nek bija domts skum.)

...Utt. utt.

Nabaga laika ceotji!...

14.13

Bet ap evas Aleksandru msdiens ir uzpsts taisni kosmisks burbulis. Virkne ideologu (tai skait ar vsturnieku diplomiem) tagad run par Aleksandra vsturisku izvli par labu zijai - jo Eiropa perspektv it k esot apdraudjusi krievu pareizticbu.

Atsaukties politik uz ticbu, t ir laba lieta, debess jau neko nevar prbaudt.

14.14

Patiesb:

(1)

Politii pat vl msu diens tik tlu nedom.

(2)

di draudi nekad nav bijui reli.

...Ar Viltus Dmitrijs I, kur 17. gs. skum poiem sola ieviest katoticbu, praks neko nedara un diez vai kaut minti tic tam, ko sola, - tur jau jbt trakam, lai t apdraudtu pats savu varu zem.

Vai tam tic pai poi, ar vl ir jautjums; katr zi pou un lietuvieu Republikas karalis un valdba Dmitrija karagjien nepiedals, un kampaa ir divu magntu dzimtu, no kurm viena pat nav pai ietekmga, privts paskums.

(Un vii jau ir drzk aizscji, Viltus Dmitrija pus priet daudzi krievi, kuri - krzes apstkos - nav apmierinti ar Borisa Godunova valdbu vai varbt vienkri cer uz karjeru sev.)

(3)

Relais Aleksandrs pragmtiski sadarbojas, ar ko izdevgk, tai skait ar rietumniekiem, un karo, ar ko viam kur brd vajag.

Bet mongoi toreiz ir stiprkie, tas ar viss.

Sliktu attiecbu kopum ar Rietumiem Aleksandram nekad nav bijis. Vi pat ir paldzjis zviedriem, Birgeru namam, apspiest sacelanos Somij...

Ledus kauja (un pavisam aubg evas kauja) vienkri kalpo ideologiem par rtiem simboliem, neatkargi no to rels vietas vstur un paa Aleksandra darbb.

14.15

Ar Livonijas karu (16. gs.) msdienu Krievij reizm skata k cu pret

mgajiem Rietumu draudiem.

(K zinms, rietumu zemes jau tksto, ja ne miljons, gadus pc krtas ar to tik vien nodarbojas, k intri pret Krieviju, - un tpc Krievijai vl joprojm nav

izdevusies ts superpa vispasaules misija... pats Krievijas bardaks un ar varas

kompleksiem sirgstoie valdoi, protams, nav pie vainas, dodiet viiem vl varu!)

14.16

Patiesb ir otrdi - tobrd no vism bandm, kas valda Austrumeirop, Livonijas banda ir vjk, un razborkas (Auseinandersetzungen) to ar apstiprina.

(XVI gs., Eiropas tirgus - kuru toreiz stimul jaunatklts Amerikas zelts un/vai sudrabs - ietekm kpinjusi latvieu un igauu zemnieku ekspluatciju, atmusi viiem ierous un ieviesusi dzimtbanu, Livonijas feodu krta strauji aizmirst savu feodlaj ideoloij deklarto pienkumu - aizstvt zemi.)

14.17

Tau ar Maskavas banda nav pati stiprk, un tlkaj Livonijas kara gait pret pou - lietuvieu Republiku un zviedriem (Ivans Bargais neprotas laicgi iziet no kara, un ar te, k nereti Krievij, lielu lomu nospl ideoloiskie aizspriedumi!) Maskavija tiek jtami novjinta.

Bet vl pc gadiem divdesmit tur skas pilsou kar (praktiski lielk nelaime, kas kdai zemei var notikt... vismaz kamr nebija iespju kodolkaram). Drgi maksts par varasvru ambcijm un ideoloiju!

Tas viss ar msu diens rada zinmas baas - jo dieml Krievijas valdoo aprindu mkais piederums mdz bt grbeklis

14.18

Skat.

Андрей Балабуха. Когда врут учебники истории. 2005.

Александр Никонов. За фасадом империи. 2011. (Vl skarbks vrtjums.)

Андрей Буровский. Оживший кошмар русской истории. 2010.

14.19

2022. Liela daa bau uz o brdi ir apstiprinjus.

14.20

P.S.

Var domt, ka, ja Novgoroda XV-XVI gs. btu palikusi neatkarga, tad ekonomiski tas galu gal nktu par labu ar Maskavai. Visa krievu tauta dzvotu labk (ekonomisk un ne tikai ekonomisk zi).

Bet kas tdiem varaspiem ekonomika - viiem vajag varu, varu, varu, varu, ts d vii ir gatavi turt savu tautu stres un bails gan ar represijm, gan ar dadiem mtiem, ststiem, kas mrti valdo grupjuma varas uzturanai un

palielinanai.

14.21

Pdjo spilgti redzam ar msdienu Krievij. Bet tda tur ir bijusi varaspu politika gadsimtiem ilgi, un tas ir jtami ietekmjis Krievijas gargo pasauli. T ir

diezgan smagi pieststta.

Taj gan ir daudz laba un pat oti interesanta - bet pietiekami daudz ar melu un citu mslu.

Un Krievija, skot ar Maskavijas laiku, jau kdu sesto gadsimtu mocs, raustoties

starp modernizcijas minjumiem un atkritieniem...

14.22

Kpc Krievija ir tik jtga tiei pret Rietumiem? Vai tie Krievijai ko pai sliktu nodarjui?

N. Lieta ir pavisam cita: te skarta btiska Krievijas iekj problma. Par

eiropeisko un (nosacti runjot) azitisko pa Krievij - un par turpmk attstbas cea izvli. Kas, protams, var spgi skart dadas intereses. Bet jo pai ts varenks...

15. KRIEVIJAS PATRIOTISKS DOMANAS PRINCIPI

(Pc maniem vrojumiem)

Visa pasaule visos laikos ar to vien nodarbojas, k taisa intrigas pret Krieviju.

Tas ir tpc, ka ms esam tik labi!

Ms esam tik stipri - un visi mums dara pri. Ms esam tik gargi - vien intelience visu laiku trauc. Ms dzvojam slikti - tpc mcsim citus dzvot. Krtbas msu zem nav - tpc vajag vl zemi.

Bet pusi zemes var miergi atdot nieiem - lai ktu par nas jaunko brli un t pardtu Rietumiem.

Ne velti msu efektvais menederis tik efektvi noveda valsti ldz 1941. gadam!

Mums vienmr un uz visu bs asimetriska atbilde - asimetriskais grbeklis!

Rietumi, bdami mam auni un viltgi, strd - un, ak ausmas, pat tirgojas! - kamr Diie Ms produktvi apvainojamies un varojamies... varoojamies kaujs, rels un iedomts. Tau agri vai vlu dolrs sabruks, Anglija nogrims vios, bet

uz Zemes paliks mui, cei - un varas vertikle!

ПРИНЦИПЫ РОССИЙСКОГО ПАТРИОТИЧЕСКОГО МЫШЛЕНИЯ.

Весь мир во все века тем только и занят, что строит козни против России.

Это потому, что мы такие хорошие.

Мы такие сильные и все нас обижают. Мы такие духовные только интеллигенция мешает все время. Мы живем плохо значит, будем других учить. Порядка на нашей земле нет значит, надо еще земли.

Но землю можно отдать и Китаю, чтобы стать его младшим братом и показать

Западу.

Недаром наш эффективный менеджер так эффективно привел страну к 1941 году. У нас на все асимметричный ответ асимметричные грабли!

Коварный Запад работает и, ужас, торгует пока Великие Мы плодотворно обижаемся и херойствуем в битвах, реальных и воображаемых. Но рано или поздно доллар рухнет, Англия утонет в волнах, а на земле останутся дураки, дороги и вертикаль власти!

16. TEMUDINS (INGISHANS)

16.1

Temudins realiz militristiskajai stepieu videi parastus tikumus - tau realiz tos efektvk. Vi ar veic sava veida socilo revolciju, balstoties uz

nepriviletajm dzimtm - melnie kauli - un (ldz im neizmantots resurss) uz

rpusstruktras mariniem, kuri masveid iet via spkos

16.2

Viam, iet, nav citas izejas. Cnoties par savu un dzimtas eksistenci, vi kst varens. Varenam kuvuam, viam ir jcns ar citiem mongou varenajiem. Pc tam ai c izveidotais efektvais militrais spks ir jliek liet, lai tas nevrstos pret viu pau, - ttad vajag tlkus iekarojumus. Lai gan, protams, vi ar pats tos grib.

16.3

Agrk vsturnieki uztvra galvenokrt postjumus, tagad redz ar sasniegumus - piemram, drou tirdzniecbu oti pla reion.

Tau - neaizmirssim vismaz cilvku upurus. Un ar tos reionus, kuri pc tam

nekad vairs nesasniedza agrko uzplaukumu - piemram, iekarotju sagrauts irigcijas sistmas d.

16.4

Tiesa, mongou iebrukumu upuru bija mazk, nek nereti dom.

Ne vien tpc, ka bailm lielas acis un ka seno un viduslaiku ststi vispr mdz bt stipri prsplti, ar hroniks.

Bet - mongoi ar pai mdza prsplt ststus par saviem briesmu darbiem - lai demoraliztu pretinieku un btu mazk jtr savi karavri.

16.5

ingishana izveidotajai - un pasaules vstur neviennozmgi vrtjamai

imprijai pati mongou zeme ir ziedojusi laikam kdu treo vai ceturto dau savu iedzvotju, boj gjuo un sveum palikuo, galvenokrt vrieus spka gados.

Stepieu militrisms, tik efektvi attstts, galu gal noved pie mongou zemju

novjinanas un kanas atkal faktiski par perifriju pau veidotaj imprij un pasaul.

16.6

Tomr ingishans ir mongou ncijas dibintjs. Ja ne vi vai kds cits via viet, tad diez vai odien pastvtu tiei mongou tauta.

(Citi, veiksmgki stepiei, oti iespjams, btu kaut kad prmkui, paretinjui

un asimiljui.)

Cik tas ir vajadzgs paiem tlaika mongoiem, tas ir jau nkoais jautjums. Bet

msdienu mongoi pavisam noteikti var bt Temudinam pateicgi.

16.7

Vl viena piezme.

Igora Moeiko vstures aprakstu krjum 1185. gads aprakstts, k Temudins,

vl zns, pilngi apzinti, iepriek sagatavojies, noauj divus veckos pusbrus.

(Vai patiesb tomr tikai vienu?)

Tas bija drusku saretk, nek tur attlots. Attiecbas bija sliktas, veckais jaunko tiranizja. Un drz vi ktu pilngadgs, prectu atraitni Oelunu (savu pamti, Temudina mti) un ktu par oficilu dzimtas galvu (mongou tradcija to pieauj un ai gadjum pat pieprasa, dzimtai vajag vadoni vrieti)...

Ttad jau o ausmuststu epizodi radja zinms izmisums.

16.8

Sargieties no prk skarbas dzves, no vajadzbas izdzvot un bt cntjam un/vai varonim t rada, ar lielu varbtbu, nenormlus tipus un postu!

16.9

Ne velti pdjo gadu krievu fantastik ir (mans vrojums) tik daudz izdzvoanas romnu, kur morli un humnismu it k pamatoti atmet, jo tda, lk, tur ir dzve...

Tas ir tik masveidgi, ka liek domt par pau atbalstu ai tendencei - no spkiem, kas ieinteresti masu morlaj korupcij.

VIIVALKAS, vismaz raotas td mas, stenb gd par to, lai cilvki dzvotu

sliktk un mazk.

17. MONGOI, EIROPA, KRIEVZEME

17.1

Mongoi pc Krievzemes (Rusj) iebruka ar tlk Eirop, guva tur uzvaras bet tad pki aizgja.

Krievij (Rossija) klasiska versija ka mongoi griezuies atpaka, baidoties no aizmugur palikus Krievzemes, pai no evas Aleksandra.

17.2

Ja ar tda evas kauja vispr ir bijusi (par ko ir lielas aubas), tad diez vai mongoi pieir nozmi tik skai epizodei (pat ja par to ko uzzin, spiegoana jau viiem ir laba). Un tobrd jaunais Aleksandrs diez vai ir izclies ar ko nopietnu.

Ar ko tiei vi izceas vlk, tas ar ir interesants jautjums...

17.3

Un patiesb, kad tie kazi, kuri mongoiem svi pretojas, ir apkauti, prjie

pielgojas, tpat ar baznca. Aleksandram un laikam ar daudziem citiem kaziem mongoi ir pat izdevgi, mongou aizmugure paldz stiprint kazu patvaldniecisks tendences.

17.4

Pret mongoiem darbojas, iet, vien Gaias (Galcijas) kazs, vlk karalis Dailo.

Un vienbrd 50. gados saceas Aleksandra brlis lielkazs Andrejs. Bet Aleksandrs paldz apspiest - iet, pat nk pirmais ar savu iniciatvu, - un pats tiek iecelts par

lielkazu...

17.5

Labi, tas ir vlkos gados. Bet, iedams uz Eiropu, Batu nekur krievu zems

neatstj garnizonus ttad vi neredz pamatu baidties.

Slavenaj Legnices kauj (1241.) piedals krievu karaspka vienbas mongou

pus.

Jsaka, vasaiem tas ir normli.

Bet t vl nav st paradze, paradze bs kdas desmitgades vlk, kad Orda prsts stt savus nodevu ievcjus un uztics vkanu kaziem!

17.6

Kpc mongoi neiekaro Eiropu?

Iespja, iet, bija.

Ja pareizi sapratu, galvenais mongou trumpis, ar ko vii gandrz vienmr uzvar gandrz visus (bet skaitlisk prsvara viiem biei nemaz nav), ir varbt trums,

bet jo pai - organizcija un disciplna.

(Vai apmram t pati priekrocba savulaik nebija romieiem pret saviem pretiniekiem?)

17.7

Mongoi toreiz izbeidz Eiropas karagjienu, lai risintu svargu iekpolitisku problmu jaun valsts galvas izraudzanu pc iepriekj nves.

Haniem ingisdiem ir ai procedr jpiedals pc likuma, un t notiek tlaj galvaspilst Karakorum.

17.8

Starp citu, lai izpildtu ingishana novljumu sasniegt pdjo jru, tumens

(desmittkstotis, divzija) hana Baidara vadb veic zibengu reidu Ziemeitlija Dienvidfrancija Spnija (praktiski bez pretestbas) un pasme deni no Atlantijas okena. Tad grieas atpaka un pank galvenos spkus jau pie Melns jras.

17.9

Bet ar vlk mongoi Rietumeirop neatgrieas (izemot vienu epizodi). Acmredzot saldzinoi nabadzg un meain Eiropa viiem nav pai interesanta, svargki ir citi virzieni. Un vl pc laika skas nopietnas iekpolitisks problmas, imprija saeas un sk karot sav starp.

17.10

Eiropas valsts, kura pc laika sk cnties ar mongoiem (konkrtk, ar Zelta Ordu)

k ldzvrtgs pretinieks, ir Lietuva.

(Acmredzot te ir ar zemgau ieguldjums kuri pc Zemgales neatkarbas zaudanas liel skait aizgja uz Lietuvu un piedaljs lietuvieu tautas tapan.)

Un te piedals ar krievi - tie, kuri ir Lietuvas, nevis Ordas vasai, un tdu paliek arvien vairk.

17.11

Vlk jau zem Ordas ir krievu (austrumslvu no bijus Sens Krievzemes) MAZK daa!

Toties pareizk, ja tic viiem paiem un viu pcncjiem, mgi pareizajiem moskovtiem... Bet tais laikos krievu (austrumslvu) hroniks varja rakstt: Maskava gja ar karu uz Krievzemi...

17.12

Zmga epizode. 1382. gad Zelta Ordas hans Tohtamis pki uzbrk sava

uzticam vasaa Dmitrija (Donas Dmitrija, kur viam t paldzja, Kuikovas

kauj sagraujot uzurpatoru enerli Mamaju) galvaspilstai Maskavai un posta to.

Dmitrija pilst nav, bet aizsardzbu vada (dieml galu gal neveiksmgi) tur nez

k uzradies lietuvieu princis Ostejs.

17.13

stas, dokumentli pamatotas skaidrbas par iem notikumiem nav.

Tau vissakargk tos izskaidro versija, ka maskaviei, kuriem noriebusies kaza

Dmitrija valdanas patvaa (bet tda bija), ir sacluies un grib priet no Ordas

pakautbas Lietuvas pakautb vai savienb ar Lietuvu bet aizbguais kazs uzrda pilstai Tohtamiu...

17.14

Vai XV gadsimt Krievzeme (n, vairs ne tuvu ne visa Krievzeme Maskavija!)

tiem ATBRVOJS no Ordas (tai laik jau salus)?

Vai ar, im feodlajam vai tamldzgajam veidojumam sabrkot, Maskavija vienkri ma virsroku k stiprkais palikuais Ordas gabals (vstur t nereti mdz bt)?

Vai kaut kas apmram pa vidam, ar abjm iezmm?

17.15

Lk, XVI gadsimt Ivans IV Bargais jeb Briesmgais pretendja bt par Ordas mantinieku un vienbrd (kad savs politiskajs spls nokpa no troa) pat iecla ingisdu Simeonu Bekbulatoviu par formlo valdnieku.

(Dzimuu Sainbulatu, t paa hana Ahmata mazdlu, no kura 1480. gad

atbrvojs cara vectvs lielkazs Ivans III Lielais.)

17.16

Un man ir l, piemram, ka Ordas gabalam (vispirms III anim Lielajam, tad IV anim Briesmgajam) izdevs sagraut agrk neatkargo Lielo Novgorodu... Btu es krievs, btu vl vairk l.

17.17

Kpc austrumslvu zemes vlk savc nevis Lietuva, bet Ordas gabals?

Var domt sekojoo.

Maskavijas sistmas ekonomisk un socil mazefektivitte vl obligti nenozm militro neefektivitti pai toreiz, pirmskapitlisma laikos.

Pc Lietuvas ciekas tuvinans ar Poliju lielu lomu nospl Polijas saldzinoi neiecietg politika ticbas liets, kura atsveina pareizicgos iedzvotjus un, kas

ir pai svargi, kazus.

Ar pati Polija, k rds, nav paraugvalsts, ahta, iet, jtami par daudz uzpas gan uz tautas, gan centrls varas rina, balanss nav optimls pat feodlismam.

(Briem, pai absoltisma laikos, centrl vara tomr var ierobeot muinieku krtas patvau, turot vismaz kaut kdu ldzsvaru. Polij tas, iet, diez ko

neizdevs.)

18. PAR KUIKOVAS KAUJU

18.1

Dom, ka krievu nacionl paapzia sk noteiktk veidoties tiei pc (1380) Kuikovas kaujas (ldz tam lielk daa sevi apzins k sava novada piedergos).

Ttad droi vien ts ietekm.

(Lai gan jau pirms tam pret ordieiem veiksmgi darbojas krievu upju pirti ukujiki, kuri Maskavai oti nepatk.)

18.2

Bet pati Kuikovas kauja risina Ordas iekjs problmas. Dmitrijs karo pret

uzurpatoru enerli (temniku, tumenbai, desmittkstonieku) Mamaju un par (skotnji Timura - Klib Dzela - atbalstto) likumgo (?) hanu Tohtamiu.

Diez vai zindams, cik nozmgu iespaidu s kaujas iznkums atsts taut...

18.3

Tobrd t nav ca par atbrvoanos no Ordas. Otrdi, Ordas valdana Maskavas

kaziem ir izdevga - pateicoties tai, Maskava stiprina savas pozcijas krievu zems, bet pai kazi - savu varu Maskav.

(Orda gan nav radjusi patvaldniecisks tendences Maskav, tau ir paldzjusi tm uzvart un ts uzturt.)

Iepriek Maskava ir zondjusi izredzes ar pie Mamaja.

18.4

Manuprt, var pat jautt, vai tda atbrvoans vispr ir notikusi.

Vienkri Orda vlk sabrk, k tas nereti notiek ar feodliem u.tml. veidojumiem, un virsroku em Maskavija k stiprkais no palikuajiem ts gabaliem, vstur parasta lieta.

J, virsvaldnieki un (prsvar) to galms nu ir krievi - tau vai ar to pietiek?

18.5

Laikabiedri varbt skats relk. Ivans Bargais, cik atceros, atklti pretend bt par Ordas mantinieku (bet vienbrd pat iece ingisdu Simeonu - dzimuu Sainbulatu, t Ahmata mazdlu, no kura 1480. gad atbrvojs - par formlo valdnieku)...

Ja to ar var saukt par atbrvoanos, tad ar lielm iebildm.

18.6

Iespjams, ka abi ie skatjuma modei ir nepilngi un katrs izskaidro tikai dau materila.

18.7

Tiesa, te ir jautjums, vai ms saskaramies ar skaidru daudzmodeu gadjumu, vai

ar vienu modeli var droi pieemt par galveno, bet t nepilngumam eit tik lielas nozmes nav - vstur tau jebkura shma bs nepilnga...

Vai ar, trekrt, pats striktais daljums tiei dos modeos ir prk shematizts vai ir k citdi btiski nepilngs - un materils jorganiz tomr kaut k savdk.

Jo vairk, ka t tomr ir vsture un nevis aritmtika.

18.8

Gan jsaka, viss beidzs relatvi labi (N. Grosti) - krievu ncija galu gal tomr rodas, un pozitva nozme Kuikovas kaujai ir.

Bet, iet, ne jau tas rpja Dmitrijam.

18.9

Lai gan ir jatir, ko grib varasvri un ko - tie, kuri uz saviem pleciem iznes kaujas smagumu.

Tau nevar aizmirst ar to, kur pc tam ir pie teikanas, bet kur nav.

18.10

Ir lasts, ka krievi tikai XX gadsimt esot atguvui sev visas zemes, ko pievkui Rietumi ar XIII gadsimtu.

Bet nav skaidrs, kpc tur par stajiem krieviem uzskatti tiei un tikai tie, kuri bija

zem Ordas virsvaldbas un ne Lietuvas (un ne patstvgi, k Novgoroda)!

Varbt taisni otrdi, ir jnolo, ka krievi no Lietuvieu un Krievu Lielkazistes (Dikunigaitijas) t ar neatguva sev zemes, ko sagrba Orda, bet pc tam

Maskavija k stiprkais palikuais Ordas gabals? (Un, protams, ka Ordas gabalam

izdevs sagraut Lielo Novgorodu.) Ar ko tas ir nepareizk?...

18.11

Tiesa, subOrdintie visskak un visilgstok bva, ka taisni vii ir tie visstkie

kamr prjie mazk baustjs un vairk dzvoja...

19. VIENOTBA FIKS IDEJA?

19.1

Tlk. Var secint ar, ka ideja par vienoto senkrievu tautu, no kuras clus baltkrievu, ukraiu un krievu tautas (o ideju Krievij imperilisti mina izmantot pret Ukrainu - lai gan ko vii neizmanto!), tomr ir (imprijas propagandas ilgstoi iesakota) shematizcija, vienkrojums, kas jlieto visai uzmangi.

19.2

Dadie austrumslvu novadi toreiz vl nav paspjui saliedties vien taut, kad

to cei atkal pairas.

19.3

Ka vlk Maskavas valstij galu gal izdodas pakaut s zemes savai varai, tas, protams, nav pamats runt par vienu tautu (bet to darja - cara valst rupjk, vlkos laikos drusku smalkk). Vai maz ko kur kdreiz ir iekarojis...

19.4

Piemram. Krievij mdz stipri prsplt varas nozmi, un tas daudz ko nosaka

Krievij notiekoaj.

(Lai gan relie krievi, ar pa Krievij, - un tpat ar citi krievzemiei - protams, ir dadi, paldies Dievam. Bet...)

Ukraina ai zi (jau izsenis) ir eiropeiskka sav doman, kritiskka pret varu. Pai ukraii to atzm k kardinlu atirbu, no tm, kas neautu saplst vien

taut.

19.5

Krievijas nolptais paais ce (urkans ce) sks XII gs., kad sens Krievzemes (Rusj) samr nesen apgtajs ziemeaustrumu zems Andreja Bogoubska laik noformjs Vladimiras-Suzdaas anomlija.

Ar prspltu centrls varas lomu, kuru maz kas varja ierobeot (jaunajs zems tdu tradciju nebija) - un vienlaikus ar plam iespjm ekspansijai uz vjk attsttm teritorijm ar jauniem lieliem resursiem (un ttad ekstensvai attstbai).

19.6

Pc daiem gadsimtiem jauns lielvalsts atpalicba kuva par nopietnu problmu. Kuru kop t laika risina, pa reizei nervozi ievieot kdus Rietumu tipa civilizcijas sasniegumus - un pc tam vl nervozk reajot uz to radmajm prmaim,

minot iet atkal atpakagait...

Kop t laika par s valsts simbolu var uzskatt divgalvainu grbekli.

da spriedze nereti var radt monstrus bet, no otras puses, reizm ar izcilus

kultras sasniegumus.

20. CIK KUR EFEKTVS MENEDERIS

20.1

ingishans - ne sliktkais mongou etnoenzes ldera variants? (N. Grosti)

J, var jau bt, ka pie mazk efektva vadoa asiu btu vl vairk.

Lai gan vienalga ir daudz.

20.2

Krievij dai slav Stainu k efektvu menederi. J, tam ir pamats: vi efektvi noved valsti ldz 1941. gada katastrofai!

(Vlk tautas nestie lielie upuri, Krievijas telpas, dabas un cilvku resursu bagtba, sabiedroto paldzba - un ar ienaidnieka zvrbas! - paldz galu gal tomr uzvart. Vciju, kura ir stipri mazka un nesaldzinmi nabagka ar

resursiem.)

Viens no 1941. gada avotiem ir 1937. gads. Un ar 30. gadu skums ar kolektivizciju un golodomoru. Un vl, un vl...

20.3

Bet ar ingishanu vartu bt saretk.

Tau via izveidotajai - un pasaules vstur neviennozmgi vrtjamai - imprijai pati mongou zeme ir ziedojusi laikam kdu treo vai ceturto dau savu iedzvotju, boj gjuo un sveum palikuo, galvenokrt vrieus spka gados.

20.4

(Neviennozmgi? Protams. Neaizmirssim cilvku upurus. Un ar tos reionus, kuri pc tam nekad vairs nesasniedza agrko uzplaukumu - piemram, iekarotju sagrauts irigcijas sistmas d.)

20.5.

Temudinam gan - k iet - nav citas izejas. Cnoties par savu un dzimtas

eksistenci, vi kst varens. Varenam kuvuam, viam ir jcns ar citiem

mongou varenajiem. Pc tam ai c izveidotais efektvais militrais spks ir jliek liet, lai tas nevrstos pret viu pau, - ttad vajag tlkus iekarojumus. Lai gan, protams, vi pats ar tos grib.

20.6

Stepieu militrisms, tik efektvi attstts, galu gal noved pie mongou zemju novjinanas un kanas atkal faktiski par perifriju pau veidotaj imprij un pasaul.

20.7

Tomr ingishans ir mongou ncijas dibintjs. Ja ne vi vai kds cits via viet, tad diez vai odien pastvtu tiei mongou tauta. (Citi, militri veiksmgki stepiei, oti iespjams, btu kaut kad prmkui, paretinjui un asimiljui.)

20.8

Cik tas ir vajadzgs paiem tlaika mongoiem, tas ir jau nkoais jautjums. Bet msdienu mongoi pavisam noteikti var bt Temudinam pateicgi.

(Ja bs laika opercijas, tad os divus aspektus noteikti vajadzs izirt!)

20.9

Turpret tam valstsvram, kur nosauca Stainu par efektvu menederi (j, dai varasvri interesanti saprot efektivitti!), cita izvle bija.

Bet vi to neizmantoja.

(Varbt neizmantoja ar tpc, ka diezgan daudz ko saprata interesanti?)

Neko sti dibinjis vi ar nav (neiesim tau skaitt varas vertikli), tikai apgrtinjis tautai elpoanu.

Tiesa, vi nav ar glui tik asiains un tik katastrofls. Pagaidm?

20.10

Savukrt Stainam cita izvle acmredzot nozmtu, ka boevikiem jatkpjas no varas (vai vismaz jpieauj tda iespja); ne uz ko tdu Stains, protams, nav spjgs.

Un citi boeviki jau ar n, pat tad, kad Stains vius 30. gados sk apaut...

20.11

Bet pats Stains, kur ir taisni apmts uz varu un varas splm (vi pat nav sti

vesels, viam, k iet, ir t.s. paranojlie personbas traucjumi), realiz teroristisk rema acmredzot vienu no paiem teroristiskkajiem (tolaik

iespjamiem) variantiem.

20.12

Staina industrializcija (komplekt ar lauksaimniecbas kolektivizciju) - tra, militristiski vrsta, asiaina un nekvalitatva (ko pai spilgti parda 1941. gads) - ir sliktkais no visiem Krievijas (neizbgams) modernizcijas variantiem. Apmram tas pats attiecas ar uz citiem boeviku veikumiem... J, daudz vadz dzeli - un pai boeviki - bet kopum Krievijas vsture ir sapurgta.

20.13

Nebtu boeviku, kas uzkars situciju, - nebtu ar Hitlera pie varas (vi jau t tik tikko tika).

Bet nebtu I pasaules kara - nebtu ar boeviku pie varas...

sti normli jau neietu ar tad, pretrunu bija uzkrjies diezgan daudz, - bet tomr

ne tds vjprts!

20.14

...Nez, kas tad ir sliktk - bt vilkam no dabas vai pc paa izvles?

Vai trakam sunim. Vai, teiksim, aklim.

Kpc ienca prt aklis? Nu gads viens otrs, kas starptautiskaj arn specializjas minjumos pievkt to, kas, pc via domm, nav labi piesiets.

75. DAAS FANTZIJAS AP TROJAS KARU

1.1.

Pieemsim (tas ir visai ticami), ka griei Trojas karu (vai t tuvko analogu) zaud. Bet liju - Vilusu izposta (pc daiem gadu desmitiem) friei, kuri triecas no Balkniem uz Mazziju. (T vl nav fantastika.)

Un pieemsim, ka vlk izdodas noorganizt grieu (militro?) ekspedciju laik.

1.2.

Te var bt varianti.

Paskatties? Pardt skolniekiem audzinoos nolkos? Paldzt? Kdu izglbt? Ja griei zaudjui - izlabot o faktu? Meklt kdus drgumus vai relikvijas, esoas vai stenb neesoas? Kds reliisks iemesls? Treni (kam)?

1.3.

Pati ekspedcija - no daus gadsimtus tlas nkotnes, no klasisks Sens Grieijas (salasjuies Homru)?

No tuvas nkotnes (teiksim, pc 10 vai 20 gadiem)?

Uz karstm pdm (tad kpc laik, nevis vienkri telp)?

Ekspedcija ar tiem paiem Trojas kara varoiem, bet kdu laiciu agrk nek iepriek bija?

Ekspedcija uz agrkiem laikiem, lai tur kaut ko preventvi sabojtu vai vl ko izdartu pa savam prtam?...

Citi varianti?

Ekspedcija no paralls pasaules, un var saldzint, kur Ahilejs stiprks un kuram lielks papdis?

Variants: vairku parallo pasauu prstvji sprie, kuram kuru Troju labk emt?

Dadi varianti no dadiem viduslaiku un jauno laiku gadsimtiem?

1.4

Vai, teiksim, divas darba grupas no tlkas nkotnes, kad par Troju tik daudz nedom: viena grupa kaut kur informcijas masvos uzrakusi epu, bet ne vsturiskos ptjumus; otra - lijas ptjumu rezulttus, bet savukrt nezin vai oti vji zin epus...

Kas tlk?

2.1.

Viens variants: griei (bet vsturi vii zina, k ms redzam, slikti), braucot uz Trojas karu... uz Ilidu, nonk lijas izpostanas laik - un redz, ka pilstai mcas virs friei.

Ko dart, kam paldzt? Kdas var bt sekas (tai skait, kas notiks ar epu... un ar grieu paapziu)?

2.2.

Vai ar: griei nonk agrk par sto laiku un negribot brdina trojieus; ldz ar to beigas ir citas, un vl neradtais eps, kas agrk ir bijis (galvenaj) patiess, tagad kst nepatiess...

Vai ar: griei mocs, lai relo vsturi prtaistu pc epa... Brvk domjoie - bet ne visi - uzskata, ka detaas var ar nesakrist.

Varbt, ka paldz dievi, kuru domas ai jautjum ar dals.

2.3.

Interference, divu dadu ekspedciju plni sajaucas, un ir gandrz vai divi Trojas kari tai pa laik un droi vien tai pa viet vai kds jauktais Trojas kar no dadiem variantiem?

3.1.

Jsaka gan, epa vsture var bt visai neatkarga no paiem Trojas\lijas notikumiem - k tas msu vstur acmredzot ar bija!

Bet fantastik ar pau ne\atkarbas pakpi, pau sakaru starp m divm lietm var dadi varit.

3.2.

Kad fantastik skata izmaias vstur, tad dus neatkarbas momentus (var teikt, atsevio laika momentu, etapu patstvbu), iet, parasti mdz novrtt par zemu, akcentjot galvenokrt vstures neprtrauktbu...

4.1.

Poli-Ilida: kaut kur rodas meta-eps, kur apskata (apdzied) dadus Trojas kampaas variantus, ar vism hronokorekcijm. To var dziedt gadu; varbt tpc ar dzied pilng veid tik reti... Lai gan tas ir to vrts! - t vismaz dom novrotji no nkotnes.

Adu akadmija, kur meta-eps ir viens no galvenajiem mcbu materiliem. Vai t atrodas pa Senaj Grieij, vai, teiksim, kaut kur nkotn, to nezinu.

4.2.

Viedkie adi reizm var noprognozt ar kdas vl gaidmas korekcijas - un pat gatavot dziesmas uz prieku...

Analoiski, Odiseja piedzvojumu piedzvojumi.

5.1.

Mira ar (daju) laika cilpu: nkamo lijas kara varou audzinan liela nozme ir epam (vai episkajm dziesmm) par... Trojas karu.

Kurs gan daudz kas ir sagrozjies, un tpc vii tur sevi un savus apstkus neatpazst...

(K laikam notika ar noststu par Atlantdu, kur klasisk laikmeta griei neatpazina jau zinmo - no citiem ststiem - Mnoja Krtu, galveno Atlantdas prototipu.)

5.2.

Ja Trojas kampaas laik tomr sk kaut ko pa daai atpazt - k tas ietekm pau lietu, relos notikumus (varianti!)?

5.3.

Pretruna ai siet: mums zinmajos epos vairk ir Homra laika, ne Miknu laikmeta iezmes, td patiesb tur daudz kas btu vietjiem klaustjiem sves un jocgs.

5.4.

Bet tpc jau ir fantastika, lai pretrunas izskaidrotu, risintu - kaut simts variantos. Vai lai ts attsttu - tik oti, ka paliek interesanti... Vai ar...

5.5.

K vispr noskaidrot, vai tu neesi kda zinm literr darb vai vismaz t ietekm - un cik liel mr?

6.1.

Daudzi un dadi gjieni uz... uz to, kas atgdina Troju.

Te vien, te otr laikmet, kad jaunatne ir saklausjusies varodziesmas, uzpeld lozungs Ieemsim Troju vlreiz! Tlk var bt visai dada notikumu gaita un ietekme uz vsturi - ar uz dziesmm\epiem.

Bet tlaj nkotn vstures stunds ir temats par vsturisks situcijas un vsturisks attstbas ietekmi uz Trojas kara atkrtojumiem.

6.2.

Cits variants: senie un mazk senie griei ir kaut cik apguvui laika opercijas un regulri kaut ko maina Trojas kara notikumos.

Izmaias var bt ar nelielas un pagaidu rakstura - piemram, ts, kas vajadzgas prbaudes darbam skol.

6.3.

Var bt ar tda veida uzdevumi, k: apmekljiet divus Trojas kara variantus, aprakstiet tos un saldziniet - sav starp un ar skol mcto epu!

Nosakiet, kur no pazstamajiem kara - vai laika operciju - varoiem vartu bt atbildgs par tdu un tdu notikumu vai tdu un tdu patnju iezmi!

6.4.

Variants: pusldz viss tas pats, bet no trojieu vai to ldzjutju puses.

Vai no abm.

6.5 .

Atnu tautas sapulc (it pai demagogu laikos) mdz balsot par Trojas kara vlamajm patnbm.

Un, jo sliktk iet tagadn, jo vairk balso par pagtni.

6.6.

V viena iespja: Trojas kara mainanas kultra attsts tiktl, ka ikvienam cilvkam var bt savs individuls Trojas kara variants.

7.1.

Pieemsim, ka Apolons-Apaliunas (vai nu tas tobrd ir Niks, vai Aleksandrs no Grostia ststa, vai kds cits), izmantojot kdu labvlgu apstku sagadanos (paldzba no vl tlkas nkotnes?), veic vriengu laika operciju: apmaina abas Vilusas vietm (distance ir daas paaudzes).

Posta skart Troja VIIa nonk miergos laikos (hetu protektort?), neskart un varen VI - nemiergajos...

K vii piemrosies dzvei cit laikmet, atirgai politiskai un ekonomiskai

situcijai?

Kdas vartu bt pozitvs sekas?

(Un vai vii var viens otru veiksmgi konsultt?)

7.2.

Vai ar ldzgm opercijm var kaut daji amortizt bronzas laikmeta kolapsu? Vai to vispr var?

Bet vai vajag (ja jau tas attrja ceu msu grieu civilizcijai)?

Un kam vajag?

8.1.

Daiem progresoriem (vai vl kdiem vstures geimeriem?) opercija iepatkas...

Dispeeru dienests, kur sadala pilstas pa laikmetiem. Cik nu var...

8.2.

Tehniska kme vai negaidts efekts, kad prvietot pilsta - plop! - spontni atgrieas atpaka (varbt iziroas kaujas laik?) (un tagad tur ir divas?).

8.3.

Vai pat - plop, plop, plop! - pilstas sk ik pa brdim mainties turp un atpaka.

Ldz ar to tm iznk tda k dubult dzves vieta, dubultnovietojums laik.

Tas ir, formli n - katr dotaj sekund pilsta atrodas tikai vien noteikt laikmet -, tau no praktisk viedoka j...

8.4.

Bet, ja is process ir prk uzmis apgriezienus, tad aiz logiem (vai kas nu tur viiem ir) irb mainga vsturisk ainava, un ir specili jpiedom, k kontaktt ar rjo vidi, pie tam vl tiei ar to vidi, kuru vajag.

8.5.

Ldzga situcija msu diens vai nkotn: telefona sarunu vai ko tamldzgu var ik brdi prtraukt kda (pagaidu?) prvietoans laik, un ir jmk organizties un plnot sarunas un citas darbbas, emot vr, ka var bt da tipa traucjumi.

8.6.

Divas trs Trojas (varbt ar stermia distanci izcelsm - teiksim, atiras par kdu nedu) un divas trs grieu armijas nonk vien un tai pa laik un viet.

Sncensba un koalcijas - un nav teikts, ka apvienosies tiei visi trojiei pret visiem grieiem, var bt ar citas kombincijas...

8.7.

ahs laik - pilstu prgrupana politiskos, militros... ekonomiskos nolkos?

8.8.

Pasaules dubultkarte... Pasaules karte, kur emtas vr ar das, ne visu laiku pastvoas eogrfisks patnbas. Vstures atlants ar dm kartm.

Interaktv karte ar baltajiem plankumiem du (ne ldz galam zinmu vai pat ne ldz galam vl notikuu) prmaiu, laika efektu d.

9.1.

Uzlabot Matrice: pilstas, kuras pastvgi (un veiksmgi) dzvo reiz makrofiziskaj un datorrealitt (ja tas notiek senatn, t varbt ir dvana no nkotnes?).

Un konstruktvi izmanto savu datorisko fzi, piemram, lai izmintu kdas jaunas idejas un eksperimentli prbaudtu savus sapus par labku dzvi.

Skot jau ar kdu labku arkla konstrukciju ar pilstu saisttajiem lauksaimniekiem - kuru datortelp ir vieglk dabt gatavu un vieglk izmint dados maingos vietjs fizikas apstkos?

9.2.

Datorfz reizm notiek ar tradicionls murka dienas - laika periodi, kuri zinmu daudzumu reiu atkrtojas, lai vartu labk veikt izminjumus un mcties.

10.1.

Pie viena - jau cita tma: js parasti mdzat dzvot vienu dienu\nedu tagadn, otru brnb... Variants: t vispr mdz bt taut ierasta lieta...

10.2.

Tpat brnb pa kdai prakses dienai nkotn k pieauguam...

Vai pieredzes diena paam pie sevis nkotn: lai ko mctos, bet varbt ar pieruntu ko pakorit. Un varbt tas ir abpusji.

10.3.

Es pats diezgan biei figurju reiz vairkos eksemplros no dadiem laikiem. Vai: no dadm alternatvajm biogrfijm.

Vai: t dzv ir ierasta lieta, jau mdz bt pat darbavietas, kas paredztas taisni tdiem vai ldzgiem gadjumiem.

76. FANTAZJAM PAR ZINTNI?

0.1

nodaa atiras no iepriekjm. T ir drusku teortizta un nodert (varbt) vartu lastjam, kur interesjas gan par fantastiku, gan par zintnes filozofiju.

Varbt ka lastjs atkls man tekst smagas kdas un nepilnbas. Nu ko lai dara... Es domju (pretji tam, k dakrt saka): ja vari rakstt raksti! Rakstt un kdties bs tomr labk nek klust.

0.2

PRIEKVRDS

OPERCIJA ARISTOTELIS

(No Normunda Grostia grmatas

ATVRTAIS LAIKS)

Viktorija vlreiz pacla roku.

- Vakar eirokomisrs sav run pieminja operciju Aristotelis. Vai js paststsiet mums par to vairk? Publiskas informcijas par to nav daudz, vismaz pagaidm.

- Protams, Viktorija, - atbildja Aleksandrs.

- vsture top msu acu priek. Opercija Aristotelis tika veiksmgi pabeigta oned. Domju, ka Eiropas Komisija un Huans Manuels personiski par to vl runs daudz. Pagaidm informcija ir it k politiskaj rezerv. Prezidenta vlanas Eiropas Savienb ir nopietns paskums

- K ms zinm, - vi turpinja, - privtpersonm maint vsturi ir aizliegts. Tai pat laik nelieli uzlabojumi vstur, ja tos izdara Eiropas Savienbas institcijas, tiek uzskatti par sasniegumu.

Kursanti redzja vieglo, piekljgo ironiju, ar kdu vi runja par Savienbu. Aleksandrs iesldza ekrnu.

- Grieijas vsturi opercija Aristotelis btiski nemainja, toties Eiropas divdesmit pirm gadsimta civilizcija tagad ir ieguvusi Aristotea darbu oriinlus.

(Lielk daa Aristotea darbu nav saglabjusies. Vismaz uz doto momentu, 2025. - JT)

Te ir laika tabula. Ap 366. gadu pirms msu ras Aristotelis devs uz Atnm un ska mcties Platona Akadmij. T bija dibinta 395. gad pirms msu ras un atrads olvkoku birz, kas bija nosaukta varoa Akadma vrd. o birzi, aplencot Atnas, starp citu, izcirta Romas diktators Sulla. Aristotelis mcjs Atns ldz Platona nvei 355. gad pirms msu ras. Platons vadja Akadmiju ap etrdesmit gadu.

(Platons mirst -348. vai -347. g. Aristotelis skum Akadmij mcs, bet vlk ir viens no skolotjiem; Aristotelis atstj Akadmiju pc Platona nves. - JT).

343. gad pirms msu ras Aristotelis pc Maedonijas valdnieka Filipa uzaicinjuma (Liekas, abi ir pazstami kop brnbas - Aristotea tvs bija Maedonijas galma rsts vai tml. un abi pat ir kop mcjuies, varbt ar draudzjuies. - JT) ska audzint un izgltoja via dlu Aleksandru, kuram tolaik bija trspadsmit gadu. Gadu iepriek, kad Aleksandrs bija divpadsmit gadus vecs, pie via tva Filipa Otr ierads zirgu prdevjs un piedvja tam pai vrtgu rzeli. Bet zirgs izrdjs tik meongs, ka neviens tam nespja uzkpt mugur. Aleksandrs ievroja, ka zirgs baids no savas nas uz zemes. Vi pierunja savu tvu atdot to viam, ja zns sps savaldt rzeli. Maedonijas Aleksandrs pagrieza zirgu pret sauli, lai tas neredztu savu nu, un pavisam miergi uzkpa tam mugur. Notikums visus oti prsteidza. Filips noskpstja savu dlu un teica: "Manu zn, tev vajag atrast pietiekami lielu valsti, kurai tu vartu kt par valdnieku, jo Maedonija tev ir par mazu." Aleksandram atva paturt zirgu, ko vi nosauca par Bucefalu. Tas sengrieu valod nozm "vra galva", jo zirgam bija liela galva. (Latnizta forma, lai gan mums ierasta. Grieiski Bkefals... ttad vrsis grieiski laikam ir B! - JT)

338. gad pc Haironejas kaujas Maedonija pakva Grieiju. Divus gadus vlk, 336. gad pirms msu ras, valdnieku Filipu nogalinja sazvrnieki un Aleksandrs prma varu. Pc tam Aristotelis trspadsmit gadus pavadja Atns, aj laik sarakstot lielko dau savu nozmgo darbu. Man personiski jau no vstures studiju gadiem atmi ir viens Aristotea citts:

Draudzba, - rakstja Aristotelis, - ir visnepiecieamkais dzv, jo neviens sev nenovls dzvi bez draugiem, kaut viam btu visi citi labumi.

323. gad pc Maedonijas Aleksandra nves Grieija atbrvojs no Maedonijas varas. (Uz su laiku. - JT) Ar Maedonijas valdoo imeni saistto Aristoteli Atns apsdzja necie pret dieviem. Ar Eiropas Savienbas Laika Komisarita darbinieku konfidencilu paldzbu Aristotelim izdevs aizbgt no Atnm uz mtes mjm Eubojas sal. Operciju nodroinja trs darbinieki. Domju, ka filozofs ekstrmaj situcij pat nepamanja, kas viam paldz. Aristotelis nomira 322. gad pirms msu ras. (No kua kaites, no kuras bija cietis visu mu. - JT)

Iejaukans notikumos tika veikta, neprkpjot Aristotea paa gribu. Preczk, pat paldzot via gribu stenot. Aristotelis pameta Atnas liel steig. Vi savu prvkanos asprtgi publiski pamatoja ar vlmi pasargt atnieus no vl viena nozieguma pret filozofiju. Tas bija mjiens uz filozofa Sokrta sodanu ar nvi Atns 399. gad pirms msu ras.

- Starp citu, - Aleksandrs paskatjs uz ekrn redzamo karti, - aurkaj viet attlums starp Eubojas salu un kontinentlo Grieiju ir trsdesmit astoi metri. Tagad tur ir uzcelts tilts.

0.3

(Ja trauc nemitgs atkpes, tad var last tikai pamattekstu, jautjumus J izlaiot. Vai var izlaist vismaz kursv raksttos fragmentus.)

1.

Aristotelis (-384-322) ir antks filozofijas superklasiis ldz ar Platonu, oti ietekmjis filozofijas attstbu.

Bet, vl vairk, Aristotelis faktiski nodibina zintni ar ts metodm (ciktl to vispr var pierakstt vienam cilvkam), izdalot no filozofijas - visprgs gudrbas mlestbas - noteiktas ptniecbas nozares.

Tai skait vi veic plaus empriskos ptjumus - dads nozars.

J.1.1. Bet k evolcija var iet tlk, vl pc nozarm? Msdiens nozaru specializcija nereti mdz ar stipri trauct. Kdas vl zintnes formas (ir un) vartu bt?

2.

Pc apmram divtksto gadiem jaunu zintnes tipu rada Galileo Galilejs (1564-1642), fiziis, - kuram pie tam iznk cnties pret dogmtiztu aristotelismu.

Tomr abu zintnieku pretstatu nevajag prsplt.

3.

Antks zintnes galven metode ir novrojums, bet jaunlaiku zintnes eksperiments. Un abas uzskata, ka taisni t var vislabk izzint priekmetu, kds tas ir pats par sevi, objektvi...

Antkajos laikos dom, ka eksperiments, k mkslga iejaukans, sagrozs priekmeta sto dabu.

Jaunajos laikos, kad lietas nereti iet caur nez cik tirgiem un caur prveidojumiem nez cik darbncs vai rpncs, ir pamats domt, ka tieais novrojums vien bs nepietiekos, lai atkltu priekmeta dabu ts staj btb (caur vism atseviajm formm).

Btbas un iespjambas (un dinamikas) nozme palielins, tiei dots esambas - samazins.

J.3.1

Bet kas var notikt ar lietm tagad - un prskatm nkotn?

Vl tlk, pat fantastisk nkotn?

J.3.2

Un k mains, attsts pats eksperiments, eksperimentl pieeja?

J.3.3

Tai skait datortehnikas (ar tklu)... un ts vl nkams attstbas ietekm?

J.3.4

K jau tagad, tlt vartu visdi paplaint priekstatu par eksperimentu, saldzinot ar pierasto?

(Piemram, ir dzirdts par eksperimentiem, ko ietekm mgi maingais kosmisko starojumu fons vai kas tamldzgs, un tpc btu jfiks, kd konkrti laik, ldz sekundei, kdos individulos apstkos tie notiek. Bet parasti, iet, uzskata, ka

zintne veic eksperimentus tri standartiztos apstkos.)

J.3.5

Novrojums - eksperiments - ... kas tlk? Kaut kdi super-eksperimenti - kdi? - vai vl kas aiz eksperimenta un eksperimentls zintnes?

J.3.6

Starp citu, eksperiments ietver sev ar novrojumu. Tad varbt ar eksperimentam vajag pievienot vl kaut ko, lai dabtu nkoo stadiju, jaunu metodi?

J.3.7

Varbt ir kas jdara ar virssistmm, kurs ieiet atseviais eksperiments?

J.3.8

Apstiprint ar novrojumiem prbaudt eksperimentli bet ko vl var?

J.3.9

Vai var bt eksperimenti ar paiem eksperimentiem? Ko tie vartu dot?

Un ar eksperimentu sistmm, ar eksperimentlo zintni?

J.3.10

Varbt ir vrts vkt informcijas/ideju fondu par zintniskajiem (un tamldzgiem) eksperimentiem fantastik?

J.3.11

Hronofantastam: ko jaunu empriskajiem ptjumiem, to metodm dotu iespja ceot laik?

Vai vl kdos veidos opert ar laiku?

J.3.12

Par kdm iespjm opert ar laiku, ja tdas stenotos, btu pateicgi jau msdienu eksperimenttji un novrotji?

J.3.13

Bet ko msdienu praks, zintn, empriskaj ptniecb var saukt par operanu ar laiku?

Un k to vartu attstt - dzv un fantastik?

J.3.14

Kas mums neierasts sks bt ar lietm, ja bs attstta laika ceojumu sistma un/vai cita veida operana ar laiku?

J.3.15

Vl starp citu... Aristotea zintne lietm meklja galvenokrt clous. Galileja zintne - galvenokrt likumus. Bet k vl vartu? Nav tau aubu, ka likuma jdzienam ir ar diezgan lieli trkumi...

iet, vienu variantu es garmejot redzju - vrdus Modelis likuma viet

V. Naimovs. Starp citu, satura rdtj grmatai tiei par eksperimentiem...

Tas vartu bt stais (vismaz ldz zinmam laikam).

Bet tomr - vai ir vl citi varianti?

J3.16

Nkoais variants (iet, tas vartu apmram atbilst metodoloijas atzim) skatt nevis tikai atseviu dots pardbas (pardbu loka, jomas) modeli, bet... acmredzot ar visu t sistmisko kontekstu.

Ptot, k mains un evolucion mazais knubuzis, dabt ne tikai via evolcijas likumus un pat ne tikai ts modeli, bet ar... Varbt visu knubuveidgo evolcijas modeli. Vai knubua evolciju ar gadjumam, ja stipri mains klimats. Vai izmaias pa visprgaj evolcijas teorij ja knubuu evolcija tdas var prast. Vai pat pa metodoloij... Vai modeli uzreiz variantos, atkarb no sistmu konteksta. Vai dinamisku, evolucionru skatjumu, uzreiz paredzot (tai vai cit mr) ar nkamos modeus.

Tas nenozm, ka to visu obligti dabs uzreiz gatavu, ptot vienus viengus knubuus. Tau dot pardbu loka, iet, elementrs ptjums vars tikt uzreiz saprasts polisistmiski - bet varbt pat k visas (pie tam vl variatvas) pasaules ainas moments. Un, attiecgi, k visa zinanu masva moments.

(T korekcijas glui tpat.)

T notiek ar tagad, tikai ne uzreiz, bet oti izstiepti laik un pa gabaliam, izolti, ar daudzm aizturm, reizm dvainm un pilngi liekm...

Bet nkotn zintniskie ptjumi - ar elementrs ptjums - droi vien ks (vismaz potencili) daudzstvgi!

Protams, ldz ar to pieaugs ar iespjas dabt gatavu uzreiz, reizm jau tas ir iespjams. To pau tau dara jebkura teorija, dodot iespjas (vismaz zinm mr) secint un paredzt, t viet lai ski pttu ikkatru atsevio gadjumu par jaunu.

Ttad tda vai citda preja virssistmu lmen. Preczkiem izteikumiem (pat neobligt, zintniski fantastisk veid) neesmu gatavs. Metodologi varbt ir.

J.3.17

Vl, protams, var jautt kdas izmaias ai sakar notiktu tiei eksperimentan, vispr empriskaj ptniecb.

J.3.18

Starp citu, k tad atiras eksperiments ar IZTEIKTI, OTI atvrtm sistmm?

4.

Galileja zintne plai lieto idealiztus un teortiztus priekstatus un tiem atbilstoas mkslgi organiztas, prepartas (nevis burtiski no dzves emtas) situcijas eksperimentos.

J.4.1

Ttad vl joprojm izplattais uzskats, ka empriskais materils tiei satur teortisks idejas, ir vienkrojums.

Empriskaj, vrojumu un eksperimentlaj, pieredz (ar ko ts tomr atiras?) modei, idejas gan tiek prbaudtas. Bet radtas ts tiek teortiskaj darb (cita lieta, vairk vai mazk attstt), kuru bez emprisk materila ietekm vl citi faktori. Viens un tas pats materils var bt pamats vairkiem teortiskajiem modeiem - un teorijas attstbai.

Tiktl msu izpratne jau ir tikusi. Bet kdus eit var uzdot jautjumus, un kda vartu bt vl tlka attstba?

J.4.2

Tlk... Ttad zintnisk doma patiesb iet nevis vien lmen, bet vismaz divos -

empriskaj un teortiskaj, kurus nevar pilngi pakaut vienu otram. Bet vl jau var bt, piemram, metodoloiskais lmenis, kur atiras no priekmetiski teortisk. Un varbt var iznkt darana ar vl kdm virssistmm. Vai vienkri citu sistmu ietekmm (piemram, starpdisciplinros ptijumos).

Tad varbt varam visprint un runt par daudzpozciju domanu?

4a.

Piezme.

No filozofiem un vsturniekiem, kuri skatjui jautjumus par diviem zintnes

(super)tipiem (Aristotea un Galileja zintni), es patlaban varu nosaukt maz

cik zinu, Vladimirs Biblers, Anatolijs Ahutins, Piama Gaidenko, iet, Vitlijs

Gorohovs, vl agrk Aleksandrs Koir... Dabiski, stenb ir vl citi.

5.

Bet tehnika pamazm kst pietiekami attstta, lai bvtu preczus rkus un manas (ldz tam bija visai aptuveni) - kas var pietiekami lab tuvinjum prstvt, iemiesot sev idealiztos zintnes priekstatus.

Izrds, td veid izzia var iet uz prieku daudz eneriskk.

5a.

Piezme. Runjot par attstbu, es eit visur domju, protams, nevis kdu attstbas statistiku, statistik mdz domint viduvjie varianti, - bet gan, pc TRIZ parauga, to, kas ir tiem jaunais - labkais un perspektvkais, spcgos risinjumus.

J.5.1. Vai kdas pareizjs tehnikas attstbas tendences vartu kt par pamatu vai atbalstu btiski jaunm zintnes iezmm vai jaunam zintnes tipam? Varbt kas tds jau ir, tikai nepietiekami apzints?

J.5.2. Un vl. Vai var kaut k paplainties pats tehnikas jdziens?

Vai vismaz parastkie priekstati par to, kas ir tehnika?

J.5.3. Kdus neparastus tehnikas veidus var izdomt fantasts?

Un kdus jaunus principus pa attieksm pret tehniku?

J.5.4. Tehnosfras nozmei un varenbai pieaugot, tehniku ska dvt par otro dabu. Padomsim, kaut joka pc: vai var bt ar kda tre?

6.

Un vl. Antkaj laikmet zintne k brvu cilvku brva nodarboans ar augstkm lietm (vrds teorija, iet, tulkojams apmram k dieviais skatjums) nav btiski saistta ar tehniku un (vismaz nehumanitraj jom) ar dzves praktisko pusi (kura laikam aizvien vairk asocijas ar zemkas iras lietm un ar nebrvo darbu).

Skum jau tas it k ir pareizi, vispirms ir jtiek no praktiskuma va - prts atbrvojas no tiei praks iekauts situatvs domanas gsta, iemcs skatties visprgi un objektvi, it k no dieviiem augstumiem.

Bet...

J.6.1. J, un kdas aurs vietas doman btu prvaramas tagad?

J.6.2. Un vl. Vai var notikt vl tlka objektivizcija?

Msdienu objektvais skatjums parasti ir nozares skatjums, kura no objekta taisa (to attiecgi idealizjot) zintnes priekmetu - bet faktiski nozares priekmetu.

K vartu iet pri nozarm un pri atseviajm idealizcijm (kuru arvien pieaugoo relativitti ms tau redzam ik uz soa - pie tam skaidrs, ka, dzvei attstoties, tas t turpinsies tlk)?

Atgriezties pie objekta pavisam rpus tm ir bezcergi, tas bs atkal tieais uztvrums, kur dos maz informcijas - un tpat bs situcijas, tikai vl aurkas,

ietekmts (un, starp citu, ar idealizts, tikai bez krtgas teorijas)...

J.6.3. Ja universl(k)a objektivizcija ir iespjama, tad kda bs tai sekojo atgrieans pie prakses un pie subjekta?

J.6.4. K attstsies idealizcija k tda? Vai im jdzienam (un ai praksei) nav kdas aurs vietas, ko prvart? Vai ir iespjams vl kas tlk par idealizciju?

6a.

(1)

Piezmes.

Vienu no pieejm, iet, jau tagad attsta SMD metodoloija.

(Krieviski системомыследеятельностный подход,

angliski laikam Systemic mental\thinking activity approach,

autors Georgijs edrovickis, Георгий Петрович Щедровицкий, 1929-1994).

(2)

Filozofijas vstur - ldz im - nozaru aprobeotbu reizm minja prvart, ar tm vai citm rafintkm procedrm dabjot kdu tr objekta tlu.

(Piemram, k dara virziens, ko sauc par fenomenoloiju, kur ir populrs ar Latvij un kur esot devis savu ieguldjumu virkn humanitro un socilo zintu.)

Bet ar tie visi bija idealizti un relatvi, atkargi, tikai oreiz nevis no zintnes nozares, bet no dots filozofisks mcbas, tas ir, no dots pieejas pasaulei...

(3)

Varbt, ka vajadztu ne tik daudz tiekties uz tro objektu vai novrojumu (un, ja neiznk, tad domt, ka patiesba un saprts iet boj), bet otrdi, mint skatt priekmetus polisistmiski?

(Bet saprts, iet, ska iet boj jau tad, kad pitagoriei sev par ausmm atklja iracionlos skaitus. Ja ne vl agrk.)

(4)

Otrs ce - vienkri pasludinja, ka viss ir relatvs, un pie s - prk vienkrs - patiesbas apstjs.

Ar postmodernisms ar savu anything goes aizmirst, ka ikkatra thing, lieta, var iet vien savos noteiktos apstkos, pie saviem uzdevuma nosacjumiem, un nevis kaut k vispr.

J, viss ir relatvs - bet tiei cik un k?

K kuram konkrti t relativitte notiek?...

(5)

Dieml postmodernisms u. c. o-oti kritiskie virzieni sav visaptveroaj

intelektulaj drosm mdz aizmirst vienu: attiecint relativitti un kritisko refleksiju ar pai uz sevi, ieskaitot savus pamatpostultus, bzes idealizcijas.

dos apstkos der biek atcerties vrdus no Raia komdijas Pusidelists:

Es piekopju pats to, labprt un ne reti, ()

Bet kam tad js emat to nopietni?

Nevienu instrumentu nevajag emt par daudz nopietni - sks taist bri.

6b.

Atkpe 1.

(1)

Es te izlaidu vienu rindiu:

T audis visvieglk ir vadmi.

Tau ar to der atcerties - tikai oreiz ne pau lietoanai, bet skatoties uz vienu dau no iem domtjiem...

Tas laikam ir likumsakargi: ja ideja aizmirst par nopietnu attstbu un refleksiju, tad to visai drz sk izmantot lopiski, tas ir, cilvku gananai. Lai ar skum ir

bijis domts pavisam pretji.

(2)

T Adorno, Fuko u.c. idejas (tpat k savulaik Marksa idejas) par socilo, tai skait varas, intereu un aizspriedumu ietekmi uz zintnisko domanu (TRIZ terminos te ir zinmi virsmodeu paveidi) - s idejas varja pavrst uz to, lai cilvki zintu labk un btu doman brvki (autori t ar bija cerjui).

Bet faktiski ts vairk izmanto pretji, lai pieckotu zintni ar politiku. Patiesbas tlkas noskaidroanas\attstanas viet tiek veikta patiesbas degradana.

T ir vieglk - un laikam daudzos gadjumos ar kdam izdevgk.

(3)

Bet Krievij daa to SMD metodologu, kuri devuies kalpot politiiem, iet, zaud pat personisko intelektulo lmeni. Simptomtiski!

Citi gan iemanjuies kaut cik savienot. Ja nemaldos, pie pirmajiem var pieskaitt, piemram, Sergejcevu, pie otrajiem Gromiko. Vismaz viu teksti atstj tdu iespaidu.

(4)

Tomr ne jau visi ir korumpjuies, ovinizjuies un kalpo neandertlismam!

(Lk, politieslodztais Mackevis Baltkrievij...)

(5)

Tpc man iet nesaprotama Latvijas pedagoga un SMD metodologa Broislava Zecermana vadts skolas slgana, pie tam krtgi nepaskaidrojot iemeslus.

iet, kantori bs kaut ko sajaukui. Vai tiem skol var notikt spiegu sples - kdi tad noslpumi tur glabjas?

(6)

Vai ar kds bija ieinterests, lai Latvij btu mazk domanas resursu - un ir pancis savu?

Vai vienkri kdi konkurenti?... Vai varbt viss kop?

(Vai vl vienkrk - varas gaiteos nopriecjs, ka bs par vienu skolu mazk,

bet konkrtais iemesls nav tik svargs??)

Manuprt, tdi cilvki k Zecermans pieder pie Latvijas nacionls bagtbas!

Atkpes beigas.

7.

Bez tam antk fizika nav btiski saistta ar matemtiku. Pc Aristotea uzskata ts ir prk dadas - fizika pta relas lietas, bet matemtika idelas.

Matemtiku plai lieto viengi astronomij - debess viss notiekot ideli...

J.7.1

K ir attstjusies matemtika no skaitanas ldz abstrakto struktru pasaulei un ldz msdiengai modelanai utt. - un ldz zintnes dajai matematizcijai?

J.7.2

Kda var bt matemtikas, ts iespju un lomas tlk attstba?

Kas jauns aj jom?

J.7.3

Tai skait sakar ar priekmetiem, kuros to pielieto. (Lk, reiz bija tikai pastvgo lielumu matemtika, tad nca maingo lielumu matemtika...)

J.7.4

Vai var bt kda postmatemtika - un k tas vartu bt?

J.7.5

Vai vl kas, neskaitot matemtiku, vartu noiet ldzgu ceu?

J.7.6

Katram gadjumam... Kdus matemtikas mugas un neadekvtas lietoanas piemrus var mint (msu diens un vstur)?

Kdi plak izplatti aizspriedumi pastv, piemram, sakar ar statistiku?

J.7.7

Vai var dabt ko interesantu, ja vc un sistematiz fantastik izteikts idejas par matemtiku?

J.7.8

Un par modelanu?

J.7.9

J, un vl: kda vartu bt post-loika? Nevis neloika un ar ne tas, ko parasti uzskata par loiku, bet tiei post-, kaut kas btiski jauns, kas rastos no loikas tlks attstbas, acmredzot, paos ts pamatos?

J.7.10

Pie viena. Kas vartu bt vl pc datortehnikas, informtikas?

Vai paralli, bet tikpat nozmgs un fundamentls k datorika?

J.7.11

Kdi jdzieni nkotn vartu nosplt tikpat svargu lomu, k pdjos gadu desmitos informcijas jdziens? (Bet pirms tam enerija, vl agrk laikam... viela?)

J.7.12

Vispr, kdu jdzienu nozme praks un izzi pdj laik pieaug? Kurus no iem gadjumiem var vrtt k perspektvkos, k nopietnkus par krtjo modi?

J.7.13

Vai enerijas un enertikas problmu nozme dzv un izzi pieaug, vai mazins? Un k tiei?

J.7.14

K vrtt, piemram, das idejas no Aleksandra Poeuka zintniski fantastisk romna Alekseja Aleksejeva kda (1961., latviski 1963.)?

Nesaprotama ir pati Aleksejeva metode. Kpc vi oper ar veseliem

atomiem?... Izdara aprinus, kuros figur nevis daiu, to masas raksturojumi, impulsi, ldii, bet veselas daias, un t ts ieraksttas ar viendojumos (...)

Kdu plnu tad nu ieteic Aleksejevs?

Vi ieteic balstt fizikas galvens tzes, ja t var sact, jaunas matemtiskas

aksiomas uz msdienu zinanm par vielu, laiku, telpu. Un tad uz tm uz m jaunajm aksiomm ieteic izvrst matemtikas teoriju. K vecs aksiomas izauga no tieiem dabas vrojumiem, tpat ar Aleksejeva aksiomas, k redzams, ietilpinjuas sev visu visvairk ticamo, ko devusi msdienu matemtika un fizika. J, biedri, ms dzvojam td laik, kad daudzas abstrakcijas, kas senk bija dergas, ir novecojuas, kad tiklab matemtikas, k ar fizikas attstba sasniegusi to robeu, aiz kuras ks nepiecieama to pilnga saplsme. Tiei fizika bs tas pamats, uz kura notiks saplsme, o zintu saplsme vis to apjom, vis to uzplaukum.

Kaut kas ldzgs fiziskai matemtikai? Benevoskis jautja. (...)

Personiski man tur is tas patk, bet, iet, vl vairk nepatk.

Kaut vai kpc matemtikai btu jbt tikai fiziskai, saplstot ar to vis apjom, - bet nevis, teiksim, kiberntiskai vai sistmteortiskai? Vai (...)?

Ko padomt tur ir.

8.1.

Zinms izmums te ir Arhimds (-287.-212.) - gan zintnieks, gan inenieris, pielieto gan eksperimentu, gan matemtiku. Bet ar vi, iet, neiet prk tlu un tpat uzskata inenieriju par zemkas iras nodarboanos nek teorija...

J.8.1.

K attstsies inenierija tlk?

Kdas vl jomas, neskaitot inenieriju, nkotn vartu splt lielu lomu zintn?

Kdm jomm nozme varbt ir augusi jau tagad? Un cik tas ir nopietni?

J.8.2.

K vsturiski pieaug (vispr - k mains) pati prakses loma ideju attstb?

Otrdi, k attsts ideju relatv neatkarba no prakses?

J.8.3

Kdas mcbas - izzias un domanas jom! - varam gt, piemram, no minjumiem praktiski realizt marksismu?

(Te varbt var skatt ar plak un atcerties, ka marksism ir ne tikai revolcijas taisana, bet ar dadas citas idejas.)

8.2.

Tikai vlk, jau pc (sav zi izteikti humanitrajiem) viduslaikiem, galu gal

izveidojas savienba starp zintni, tehniku un tirgus saimniecbu (ar ts interesm un konkurenci k pastvgu motoru), kas ir jaunlaiku progresa pamat.

8.3

Bet Arhimds laikam nebija viengais izmums: Aristotea zintne tomr nav visa antk zintne. Vl ir Pitagora - Platona pieeja un atomistu pieeja.

8.4

Un tas nostrd pie jaunlaiku zintnes dzimanas, kad no aristotelisma

(deformt, dogmtizt, t nav vairs glui paa Aristotea pieeja) ir jtiek va...

Lai gan nezinu, vai Galilejs ir burtiski platonists, k ir ticis apgalvots. iet

ticamk, ka vi em no katras mcbas to, kas atbilst via uzdevumiem.

Manuprt, t ar vajag!

J.8.4

Kdi motori vartu bt nkotn? Kas tds pastv jau tagadn?

J.8.5

Tlk. K tas vartu bt, kad kultras process, problmu risinana un paas kultras attstba vairs nebs jstimul no apakas - ar nepiecieambu izdzvot un past un ar taisni vai mokom problmm sabiedrbas dzv - bet kad kultra beidzot vars nostties pati uz savm kjm? (Protams, ne jau izoljoties no prjs dzves, - bet...)

J.8.6

Vl. Vai pastv kdas netradicionlas zintniski ptniecisks programmas un filozofisks pieejas, kuras ir devuas relu ieguldjumu zintnes problmu risinan un\vai paas zintnes attstb? (Vl labk, ja is ieguldjums nav tri nejaus, bet drzk loisks, likumsakargs.) Ja ir, vai os netradicionlumus un os ieguldjumus var sistematizt - un, tlk, saskatt kdas likumsakarbas un tendences?

9.

Tomr, cik atceros no metodologa Jlija Murakovska rakstt (via un Petrozavodskas - Karlija, Krievija - metodologa Mihaila Rubina mjaslap temm.ru), nupat inovcijas ir sasnieguas tdu tempu, pie kura kapitls ir scis progresu kavt. Jo tam ir vispirms jatpelna investcijas - kuru mris tikmr jau paspj morli novecot...

J.9.1

Ja inovcijm izdosies o efektu apiet, vai nesks izkonkurt kapitlu k tdu?

Varbt tas jau ir pa druskai scies?

J.9.2

Kas var nkt vl aiz kapitla?

J.9.3

Kdi no kapitla neatkargi vai ne prk atkargi inovciju cei pastv? Vai ar ir iespjami samr tuv nkotn? (Pat ja tie der ne vism inovcijm, bet kdai to daai. pai ja t ir svargk vai perspektvk daa.)

Ir likumsakarbas, ko atzmjis Henrihs Altullers (1994.), oti svargas! Bet kas vl ir?

J.9.4

K padart inovciju neatkargu no kapitla?

J.9.5

Bet vai pats kapitls vartu darboties ar kaut k elastgk? Vai ir piemri?

J.9.6

Ekstrapoljam tlk: un ja nu jaunrade sks attstties nesaldzinmi trk nek prjs jomas? Vai tas ir iespjams, vismaz uz kdu laiku (pati jaunrade tau

balsts ar uz cits joms sasniegto), kd veid, kdas sekas?

Es domju pozitvas, attstbu nesoas sekas.

Vai tamldzgi piemri jau ir?

10.1

Starp citu...

Baznc (konkrtk, katou) ldz kdam XIII gadsimtam domin platonisms, bet pc tam aristotelisms. Abi, protams, kristgi prstrdt veid (kam bija ar nas puse - zintnes pakauans ideoloijai un dogmtisms, kuru stiprinja pat ar varu).

10.2

Es to sev izskaidroju t. Stipri agrr sabiedrb, kur cilvki galvenokrt noslguies savos ciemos un mjs, uzmanba vairk pievras atseviai lietai - un tlk pa tieo ts sakaram ar kdm idejm un Dievu. (Ko Dievs grib pateikt cilvkam ar o lietu?) Bet, atskot plak apgt pasauli, attstoties tirdzniecbai un vispr saimniecbai, uzmanba aizvien vairk pievras plakiem sakariem starp pam lietm, to savstarpjai nosactbai zemes virs (un Dievam vairs nav tiei jregul katrs atseviais knipstis). Pirm pieeja vairk atbilst Platonam, otr Aristotelim.

J.10.1.

Un, protams, atkal var jautt: bet kas aj zi bs tlk?

J.10.2.

Un vl. Reformcija un protestantisms deva lielu ieguldjumu jaunlaiku doman vispr. Bet tiei par zintnisks domanas attstbu nezinu, neesmu skatjies.

J.10.3.

Tpat var bt dergi pajautt sev, ko (pozitvu) zintnieku domanai varbt ir devusi (acmredzot netiei, ietekmjot visprjo mentalitti) ortodoksu jeb pareizticgo domana, teiksim, Krievij.

Un ko - jdaisms ar tam raksturgajm domanas patnbm.

J, ortodoksu baznca bija saldzinoi konservatva bet... Krievu domtji reizm ir attstjui oti interesantas idejas.

(Bet pc maniem novrojumiem - jo pai ebreju izcelsmes krievu domtji.)

11.

Varbt tagad, sistmu pieejas laik, iznks atgriezties pie dam Aristotea idejm - piemram, pie mra clonbas. Protams, msdieng veid.

J.11.1-2

Varbt der sistematizt... nu vismaz informciju par pastvoajiem sistmu pieejas veidiem?

Un ar par minjumiem to pielietot fizik, tai skait - minjumiem izteikt vai pamatot fiziku ar sistmu pieejas jdzieniem (tdu variantu ir jau diezgan daudz)?

Par paas sistmu domanas evolcijas tendencm - un ttad ar perspektvm?

J.11.3-5

Kd zi sistmisk pasaules aina iet vl nepietiekami izstrdta, kdos

virzienos t vartu tikt attstta?

Kd zi, kdos veidos sistmu pieeja tiek\var tikt prsplta?

Vai sistmu pieejai ir kdas racionlas alternatvas?

J.11.6

Kda var bt vl tlk attstba - pc sistmu pieejas? Kas bs pc sistmm?

Pc sistmisks pasaules ainas?

J.11.7

Interesanti, ka plak nozm ar jaunrades (attstbas) metodoloijas TRIZ un SMD var uzskatt par sistmu metodoloijas veidiem. Tomr tajs ir vl kas vairk... Secinjumi?

12.1.

Bet kop Galileja ldz nesenam laikam fizikas progresam bija vajadzga vienkroana. Tai skait atmetot Aristotea (kuru laikam stipri ietekmja via bioloiskie ptjumi) mra clonbu (mrtiecbu k clou tipu dab), tpat k virkni citu lietu.

(Lai gan - paradokss - pati par sevi t it k btu progresvka, augstk attstta nek clonba klasiskaj mehnik.)

12.2.

Acmredzot, vispirms bija jtiek klt dabas vienkrkajm struktrm, uz kuru pamata tad var tikt bvtas saretkas un attsttkas.

Bet ldz tam augstks idejas drzk maiss pa kjm - un izpauas nereti komisks forms

12.3.

Kad filozofijas klasiis Hgelis XIX gadsimta pirmaj pus mina savas dabas filozofijas pamat likt kaut ko ldzgu Aristotea pieejai un filozofiski kritiz Galileja - tona fiziku (gan, iet, nenoliedzot to galgi - bet t viam iet virspusja), - vi cie krahu, un Hgea dabas filozofijai nav nekda iespaida zintn un kultr (atirb no citm via idejm).

J.12.1

K filozofij, zintn un varbt vl citur attsts ar mriem un mrtiecbu saisttie jdzieni un idejas? Vai eit ir ar kas jauns?

J.12.2

Kurs nozars (vispr - kur) ms sastopamies ar saretkajiem, neparastkajiem, interesantkajiem determincijas veidiem?

J.12.3

Vai ir (un vai var bt) kdi vl augstk attstti clonbas veidi par mrtiecbu?

J.12.4

Varbt sistematizt informciju par kauzalittes (clonbas) un vispr determincijas (lietu savstarpjs nosactbas, tie nav tikai cloi) veidiem un efektiem, par s jomas vsturisko attstbu - un mint prognozt tlk?

J.12.5

Un vl. Vai vienkroana un pretjais, paaugstinana, vienmr ies cikliem? Vai

varbt var ar kaut k... paralli, reiz?

Vai pat kaut k... apsteidzoi?

Vai gan paralli, gan apsteidzoi (nkotne un tagadne reiz)?

J.12.6

Un vl. Kpc, piemram, neeiklda eometrijas atkljjs Lobaevskis nekuva

uzreiz ar par Rmani (otra neeiklda eometrija) un par Fliksu Kleinu (Erlangenes programma ar daudz eometrijm)?

Un, tlk, varbt par (... - daudz sistmu citur matemtik un pat loik - odien tau ar to nevienu neprsteigsi)? Vai pat par (...)?

Ko vi (objektvi) varja dart, lai par tdu ktu?

Socilos aspektus vartu pagaidm neemt vr, interesantka patlaban ir pati idejas radana\attstana un nevis ts atzana.

J.12.7

Piemram. Vai var retrospektvi atrast tdus augstko ideju (vai plak - paradigmu un virsmodeu, TRIZ terminoloij) veidus, kuri tolaik - tai vai cit zintnes vstures situcij, piemram, Lobaevska gadjum - vestu pie relas attstbas? Un kuri - vismaz princip - tolaik bija pieejami vai drzum radmi?

13.

Galileja tipa zintne ir vado vl msu diens. Daudz kas taj ir korits, lpts, papildints - tau pavisam jauna tipa zintnes, jaunas zintnes loikas vl nav.

J.13.1

Kda attstba btu iespjama pareizjam priekstatam par pau zintni, kdos veidos to vartu visprint (vai vl k prveidot)?

J.13.2

Kas ldzgs ir bijis zintnes filozofij vai vl citur?

J.13.3

Bet fantastik?

Henriha Atova Zintniski fantastisko ideju reistr (Генрих Альтов, Регистр научно-фантастических идей, 1984) kaut kas tds ir mints - bet gan jau stenb ir vairk!

14.1

Aristotea zintnei tuvas tradcijas, iet, ir saglabjus tdos saldzinoi otrirgos sektoros, k naturlisms. Dabas vroana vl joprojm var dot atkljumus...

14.2. Starp citu, kad Gte apstrdja tona krsu teoriju, tad, ja nemaldos,

iznca diezgan interesants rezultts: fizik palika tona teorija, bet Gtes teorija izrdjs rels ieguldjums krsu uztveres tm, fizioloij.

J.14.1.

Kdus relus ieguldjumus zintnes attstb Galileja zintnes laikmet ir devusi Aristotea tipa zintne?

Vai varam ko mcties no Gtes (k zintnieka) pieredzes?

Bet citi senie tipi? Tai skait kdi msdienm interesanti sasniegumi ir klasiskajai indieu un nieu domai?

15.1

Jaunajai zintnisks domanas loikai, jaunam zintnes (super)tipam tuvoties varbt izdosies metodologiem, turpinot Henriha Altullera (TRIZ pieeja) un droi vien ar Georgija edrovicka (SMD pieeja) ieskto. (Bet varbt kaut kd mr vl citu ptnieku ieskto, un varbt skot vl ko jaunu.)

15.2

si un vienkroti: es domju, ka pirmo zintnes formciju jeb supertipu radja Aristotelis (preczk, t Eiropas variantu, kur izrdjs perspektvkais), otro Galilejs, bet treo acmredzot Altullers.

J.15.1 (N).

Kdi uzdevumi un kdas idealizcijas ir pau metodoloiju, vismaz interesantko, pamat?

Vai var, ptot kdas metodoloijas (vai visas metodoloisks jomas) vsturisko attstbu, prognozt ts turpmks perspektvas (vismaz dau no tm)?

Kdas stiprs puses, kdi plusi ir tai vai citai metodoloijai, saldzinot ar prjm?

K sistematizt metodoloiju spektru?

Vai dadas metodoloijas ar to sasniegumiem var paldzt attstties viena otrai?

Kdas mijiedarbbas, kdi sintzes procesi eit ir iespjami?

Kdas vl pavisam jaunas pieejas vartu bt?

Vai ir kdi jau notikui\notiekoi metodoloiju sadarbbas piemri?

Kdas attstbas tendences ir metodoloijai kopum, kdas perspektvas?

Vai var bt kas vl attsttks un vl labks par metodi un metodoloiju?

J.15.2

Un varbt vl t: iedomsimies, ka ms vienu un to pau priekmetu, tdu un tdu jomu (piemram, fiziku vai pedagoiju) - vai vismaz kdu atseviu jautjumu - minm attstt ar dadm metodoloijm...

Kaut kdi piemri, iet, jau pastv faktiski (vismaz par pedagoiju interesjas jo dadu virzienu metodologi), laikam var paptt...

J.15.3

Un vl. Parasti ms zinm situcijas daudz faktu - viena teorija.

Ko vartu dot pamiens viens fakts (vai vismaz viens pardbu loks) - daudz teortisko (vai metodoloisko) pieeju? Vai un kdas perspektvas tam var bt?

Vai ldzgas situcijas ir bijuas vstur, kas no tm iznca un kpc?

16.1.

Viena no tre Rietumu zintnes tipa (supertipa) pamatiezmm droi vien bs nemitga un btiska paattstba - bt par zintni nozms attstties.

Tpat k nevar uzskatt par zintniskm (pat ja ts ir patiesas), teiksim, tdas zinanas, kuras nav pamatotas, pierdtas (un jaunajos laikos visbiek - prbaudtas eksperimentli ...starp citu, agrkos laikos t nebija svarga prasba) - t nkotn droi vien nevars bt sastinguas un sev noslgtas zinanas, bez

attstbas.

(Bet tagad attstba vairk notiek, kad apstki spie, un notiek taustoties, paus

attstbas likumus, ts loiku neprzinot. Un iznk, ka arvien vairk kas attsts

zintniski - bet ne pati zintne... Un tas jau ir izsaucis krzes pardbas.)

16.2.

Aktva tiekans mijiedarboties ne vien ar savu tieo priekmetu, bet, tlk, ar

citm zintnes un kultras sistmm (un veikt t.s. virssistmu prejas TRIZ termins) vartu kt par vienu no pamatiezmm tam, ko vispr nozm zint, - vismaz zint pa stam, zintniski.

Jebkurai idejai bs tlt jiet uz abm pusm: uz (mums jau pierast lieta) konkrtajiem secinjumiem un praktisko pielietoanu - un uz attstbu (ieskaitot dialogu ar vism citm idejm).

Zinanas nebs sti zinanas, ja ts paliks uz vietas, kur ts iegtas, un tlt neveiks maksimli iespjamo ekspansiju un attstbu.

Taisni t zintniskaj doman acmredzot bs norma. (Bet tagad tas skaits kas rkrtjs, pai augsts domas lidojums.)

J.16.1

Pagaidm ar TRIZ, iet, uzskata, ka, lai gan virssistmu prejas un attstba ir dzii likumsakarga lieta kopum, - tau katr atsevi gadjum t drzk ir cilvka subjektvs labs gribas izpausme.

Un rados personbas attstbas teorija (теория развития творческой личности, ТРТЛ, H. Altullers) uz attstbu nemitgi mudina, ait.

Bet varbt jau var spert nkoo soli un paskatties uz zintni ar no tda viedoka, ka tiei attstba ir norma (kurai paa aitcija pat nav nepiecieama), bet taisni ikviena apstans ir subjektvo faktoru diktts izmums?

Virssistmu prejas primras, attstbas process primrs, konkrts stadijas sekundras? Virssistmu prejas k msu tieais uzdevums, konkrtie rezultti k (nepiecieams, bet) blakusefekts?

Bet varbt ar - jaunu zintnes priekmetu, nozaru radana k centrlais uzdevums, bet atseviu jau dotu priekmetu ptana un attstana (kurai teorija, vismaz pamatos, ir jau tagad) k zinm mr blakuslieta vai (vl tlkos laikos) pat k automtika?

Un t tlk...

Vai ds skatjums nepaldzs atklt vl ko jaunu par zintnes attstbu - un par zintnisks domanas formm?

J.16.2

(Vl citiem vrdiem. TRIZ tehnik un zintn ir, t teikt, loiska teorija par pau

tehnisko un zintnisko sistmu attstbas likumsakarbm. Bet RPAT - ТРТЛ ir drzk empriska teorija. Vai tai ar nevar bt kds loizts modelis?)

J.16.3

Interesanti, kdu lomu prej uz jaunu zintnes tipu vartu nosplt datoru un tmeku tehnoloijas (bet varbt vl citi tehnoloijas attstbas virzieni).

Komunikciju attstba, kad aizvien pieejamka top ne vien faktisk informcija, bet ar citi resursi, tai skait doma un kopgs darbs? Pat varbt pasaules mrog un vispr bez rjiem ierobeojumiem (bet tikai ar tiem, ko dikt pats darba saturs)?

J.16.4

Bet ja to visu piemro mkslai?

Domjot par zintni, man iet pasaprotami, ka tai vajag maksimli attstties, t attstot cilvka iespjas.

Ar mkslu varbt nav tik vienkri, publikai nav pilngi un par katru cenu jiejdzas mkslas attstbas kararatos, - un eit attiecbas starp progresvk un labk droi vien bs daudz plak spektr nek zintn.

sti nezinu, bet starpba, manuprt, ir - un tad jau ir ar kdas jaunas problmas...

TRIZ gan ir vrtga ideja par dadiem inovciju\jaunrades lmeiem (kuriem ar funkcijas var bt dadas) - tau diez vai t izsme visu o problemtiku.

17.1.

Tlk.

Henrihs Atovs:

Atmia pamat ir informcijas akumulators. Bet vajag, lai t ktu par reaktoru. Zinanm vajag pam kontaktties smadzens, prstrdties. Tagad nkas piespiest smadzenes strdt. Vajag, lai ts strdtu paas. Piedodiet par nezintnisku analoiju: k kuis. ai virzien ar iet domanas evolcija. Bet lni, ai cik lni...

(Stst Apdedzinoais saprts, 1967 Опаляющий разум// Г. Альтов. Создан для бури, М., 1970. Стр.119.)

17.2.

Tas ir, cik saprotu, diem procesiem - k elementriem! - ir jpriet domanas automtik, bet radoi tad bs jau augstkas pakpes procesi.

di domanas pamieni pagaidm vl nav sti izvrsti, da loika vl nav uzbvta\atrasta, tda vl tikai pamazm top... Bet eso loika - kdreiz gan nebija ar tdas - apkalpo vairk izpildtja darbu nek radoo.

17.3.

Tlk. Atova ststa varonis Andrejs Prokins saka:

Saprotiet, kda aplamba (нелепость)? Ir zinanas, un ir galvas. Bet nav efektvu ldzeku, lai s laik ieliktu VISAS zinanas VISS galvs.

(Turpat, 106. lpp.)

Un vi uzdod jautjumu, kdas sekas btu, ja tas tiem notiktu (viam ir izgudrojums, kas var to stipri tuvint)...

J.17.1

Bet... o jautjumu var ar modifict.

K tas bs - visas zinanas ielikt viss... zinans?

Es izteicos nepreczi. Bet tur jau t lieta, ka jmekl, kas tiei bs preczk!

Jo tik tiem var mainties ne vien darbs ar zinanm, visum tdm pam, pie kdm esam pieradui. Prmaias ies vl tlk uz ieku, pau zinanu struktr un dab, un jdzien, ko nozm zint (vismaz - pa stam, zintniski zint, radoi zint).

J.17.2

Kdas msdienu domanas prakses un kdas jaunas iezmes vartu bt k

jaunas, attsttkas domanas loikas iedgi?

Rado darba nozme un izplatba pieaug, un gan jau taj tiek uztaustts kaut kas no nkotnes domanas, no nkotnes loikas...

(Skat., tai skait, Altullera un Murakovska, edrovicka un Rozina, Biblera un Ahutina, Akurina darbus. Es pats tos zinu vji vai pat oti vji - bet, kur vairk zins viu idejas, droi vien ar pats vars izdomt daudz vairk.)

18.1

Starp citu... Domanas tips un sabiedrbas tips ir saistti, kaut ne viennozmgi.

Pirmais Eiropas zintnes (super)tips (tpat k seno indieu vai nieu zintne) iederas sabiedrb ar rentes saimniecbu.

18.2

( Tas ir, kad virsprodukts ir - bet pirmatnjos laikos tikpat k nebija... tau tlk tas tiek - pa lielkai daai pc atsavinanas tieajiem radtjiem - vairk notrts vai prvrsts drgumos un noglabts, nevis ieguldts atkal raoan k kapitls.

Tipiskks rentes saimniecbas formas bija pazstamas - idealizt, shematizt veid - k feodlisms, vergturba un politrisms jeb valstiskais\azitiskais raoanas veids.

Tiei pdjais skotnji ir visvairk izplatts. Bet industrilaj XX gs., uzmis sev virkni kapitlisma iezmju, tas uz laiku atdzimst k neopolitrisms jeb socilistisk - valsts monopolistisk - iekrta.)

18.3

Otrais zintnes (super)tips labi saskan ar kapitlistisko saimniecbu (jo pai ar industrilo).

18.4

Tau - svargi! - Galileja zintne rodas kdu laiku agrk nek nostiprins kapitlisms...

18.5

Bet treais (super)tips acmredzot vars vislabk izvrsties tad, kad (vai tai mr, kd) saimniecbas pamat (taisni t!) bs radoais darbs.

18.6

Kas pa druskai jau skas, bet pagaidm vl pa druskai. Tai skait tehnik.

18.7

Nevajag gaidt, vajag meklt\projektt jaun zintnes tipa iezmes. Redzot ts savlaicgi, ms labk veiksim ar odienas uzdevumus.

Tas jaunais laiks, kas alks trs...

18.8.

Piezme.

iet, ne velti intelience, intelektui bija tdi k baltie zvirbui gan kapitlism, gan socilism - tpat k feodlaj sistm buruzija. Veco raoanas veidu, veco socilo un domanas tipu normlie prstvji sti nesaprata, ko ar tdiem ieskt... Teiksim, padomju irisks pieejas entuziasti dvja (t vien gribas teikt:

apsaukja) intelienci par starpslni (nevis stu iru)...

J.18.1

Varbt var sistematizt informciju par to, k radoais darbs kst svargs un

plai izplatts tur, kur tas agrk tds nebija?

J.18.2

Vai t ir nejauba, ka (iet, Markss) nosauc loiku par gara naudu?

19.

Iespjams, ka viena no izpausmes formm (jau pa druskai notiekoajai) prejai uz rado darba sistmu ir konflikts starp pirtiem un kopirastiem: intelektulajai produkcijai tomr nevar bt ldz galam preces pabas...

J.19.1.

Ko dars kopirasti, ja tiks izgudrota - piemram - droa un plai pieejama metode, k fikst pat lielu informcijas daudzumu smadzens jau pc vienreizjas nolasanas - un ttad pirtisms ks automtisks?

Ieteiks autoriem nerakstt vispr neko - lai to nenozagtu? Vai pieprass prkpjiem par sodu konfisct smadzenes? Bet katrai jaunai domai (par cik domas tak rodas no citm domm) vajadzs pau Cntju Aentras atauju?

Bet kaut kas tds (vai, kas zin, vl radiklks izgudrojums, kas obrd vl ne prt nenk) agri vai vlu bs - lai gan varbt ne tik tie veid, k uzrakstju es.

J.19.2.

Kas notiks, ja, pardoties im - vai vl kdam, pat mrenkam - izgudrojumam, bs spk vl pareizj ultrakonservatv autortiesbu likumu un lgumu sistma? (Autortiesbas? Vai tagadj veid ts drzk nav prpircju, cntju un citu paraztu tiesbas?) Vai td gadjum visi ar to kaut cik saisttie biznesi (ne tikai paraztiskie) ar joni nesabruks?

J.19.3.

Vlreiz.

Agri vai vlu kaut ko tdu izgudros, ka sistma lidos. Drzk, ka diezgan agri. Un, ja kopirasti ldz pdjam tursies pie pastvo varianta, tad tas tiem var iznkt pdjais! Nekdas juridiskas vai ideoloiskas manipulcijas te neldzs, tas vienkri notiks.

Ja tagad neatrads gan autoriem, gan publikai pieemamu variantu (prpircji utt. varbt gan paliks aiz borta, nezinu), tad var beigties ar kaut ko pavisam radiklu. (Droi vien der prognozt ar o variantu, meklt kdus jaunus ceus autoriem gadjumam, ja autortiesbu sistma sabruks pavisam.)

Dieml pastvo juridisk virsbve iet par daudz varena, lai to reformtu, t

aptver visu pasauli.

Ttad laikam bs katastrofa... labi, mrenk, krze.

Jo sliktk iet ar reformm, jo bs smagka revolcija.

Varbt, ka paraztiskajm grupm tas ir vienalga: trunts par autoriem, ka tik man odien nk kposts... Bet prjiem?

J.19.4

Pie viena (par citu jautjumu).

Ja piekuve internetam (globlajai komunikcijai) attsts tiktl, ka t kst

praktiski neatemama cilvkam, - tad tikpat k

automtiska var kt ar pikoana mcbu iestds.

Kas notiks ar zinanu prbaudes sistmu? Kda var bt mcbu tlk attstba?

Vai to kaut k risina jau tagad (man vienkri nav gadjies uzskriet virs dai informcijai, pai gan neesmu ar mekljis)?

J.19.5

Bet varbt normla vispr bs domana, ar skolas uzdevumu risinana, atvrt sistm, ar informcijas ieganu pc vajadzbas, bet pretjais variants bs kas arhaisks - vai auri specils izmums?

Tagad, dabiski, skaits, ka tds mobilais telefons u.tml. trauc, novirza no nodarbbm stunds. Varbt nkotn tas, tikpat dabiski, piedalsies tajs?

(Kda veida komunikcijas mcbu proces var izdomt fantasts?

Tai skait tdas, kuras ietekm pau procesa btbu.)

Bet, tlk, ja pie samr viegli iegstamas gatavs informcijas pieders ar uzdevuma atrisinjums - tas, ko ms parasti saprotam ar atrisinjumu, - tad kas paliks, ko dart risintjam? Un kas prbaudtjam, ja tds ir vajadzgs?

Un, ja viegli pieejami bs ar risinanas pamieni, - kas paliks tad?

Un t tlk!...

J.19.6

Bet ja viegli pieejama bs jebkura vajadzg komunikcija?

Ko tad patiesb mums vajadzs mct?

Es, protams, nedomju, ka vajadzs tikai komunict - un ka nevajadzs mct strdt ar priekmetu... drzk jau otrdi, tas bs jmk kaut kd zi vairk!

J.19.7

Un vl. Kpc gan informcijai jbt tik oti atkargai no (fizisks) kltbtnes un citiem, var teikt, rjiem un zemk lmea faktoriem? Tas tau ir neefektvi! Ttad: (k jau ir attstjus un) k vartu attstties iespjas un pamieni attlintai informcijas nolasanai, ieganai?

J.19.8

Ttad: k prbaudt, k vrtt iegstamo/iegto kvalifikciju, ja pastv universlas komunikcijas (un ttad ar pikoanas) iespjas?

Mans draugs Miervaldis te pateica, ka pati rel prakse tau paliks. (Un kpc man paam tas vl nebija pielcis?)

Bet k tas vartu izskatties konkrtk? Kdiem nosacjumiem, prasbm btu jatbilst dai praksei k prbaudei?

20.1.

Vl. Pateicoties informcijas tehnoloiju attstbai, plaas sabiedrbas rado aktivitte, iet, ir augusi.

(Tomr dertu paptt konkrtk un ar kaut k sistematizt, kdos veidos - un k vartu labk, un kdas var bt perspektvas.)

20.2.

Tai skait ar td veid, k fanfiki (fanfiction, fanfics) fanu sacerti darbi pc

kda cita (biek pc iemota) darba motviem.

20.3

(Jsaka, ar Raia Uguni un nakti vartu uzskatt par Pumpura Lpla fanfiku

- tomr parasti t nedara, skaitot par fanfikiem tikai amatieru darbus.

Tpat pie fanfikiem nemdz pieskaitt filmas vai to scenrijus, pat ja tie jtami atiras no literr pirmavota. Lai gan nereti droi vien vartu.)

20.4

Un, lk, Doanas Roulingas Harijam Poteram vis pasaul ir laikam pat jau miljoni fanfiku (simttkstoi pavisam noteikti).

20.5

Tai skait ar augstvrtgi, un vismaz Elizera Judkovska darbs (Eliezer Yudkowsky (Less Wrong). Harry Potter and the Methods of Rationality. 2015) ir plai pazstams vis pasaul...

20.6

Un tas viss rada ar jaunas problmas.

Varbt der padomt, teiksim, par...

J.20.1

Kas btu jdara (ne tikai indivdam), lai vartu labi orientties fanfiku pasaul? (Skaidrs, ka liel statistisk prsvar tur ir krmi - bet...) Kda atbalsta mums eit pietrkst?

J.20.2

K vartu ptt fanfiku pasauli no satura, no ideju attstbas viedoka?

Kdas likumsakarbas pastv, kdas jaunas pardbas un... teiksim t, jaunas formas, struktras, kdi jauni jdzieni te vartu bt?

(Varbt Jums pat jau ir kda ptniecisk programma vai ts aizmetnis - kda ideja - vai ar esat ko tdu kur redzjui?)

J.20.3

Vai darbu ar fanfikiem var kaut k izmantot apzintai fantzijas attstanai?

Vai vl kam pozitvam?

J.20.4

K atseviais autors (un k atseviais lastjs) vartu izmantot fanfiku sfras zinanu - attstbai (un kdai)? Kas trauc? Kdu instrumentu pietrkst?

J.20.5

Kdus instrumentus (ldzekus, jaunievedumus) vartu izdomt fantasts?

Kda vartu bt fantastika par iespjamiem sasniegumiem fanfiku sfr un ts lietoan?

J.20.6

Kas vartu mainties oriinl darba (piemram, Harija Potera) lom jaunajos (tagadjos un varbt nkotnes) apstkos?

Es galvenokrt domju - kas vartu mainties pozitv un produktv nozm?

J.20.7

Kdas jaunas patnbas vartu bt darbam, ko raksta, jau iepriek rinoties ar to, ka bs\var bt fanfiki?

J.20.8

Ko pozitvu devusi\var dot fanfiku sfras\prakses pastvana un attstba?

J.20.9

Kas bs (vai - kas vartu bt) vl pc fanfikiem? Kda tlk attstba?

(Varbt ar vairkas attstbas, vairkos vai daudzos virzienos.)

Sples, k tolknieiem, jau ir - tas btu viens. Tau droi, ka var bt daudz un dadas lietas.

J.20.10

Ko varam iegt no saldzinjuma: mono-darbs - fanfiki - sples -... ?

J.20.11

l, ka es esmu galgi nekompetents datorspls, o jomu vajadztu analizt daudzpusgi un pamatgi.

Protams, visvairk pozitv veid, no iespju paplainanas, attstbas viedoka.

(Negatvistu tpat pietiks ar atliektiem galiem, par tiem pat var pai nedomt.)

J.20.12

Un, protams, ts der analizt un prognozt - fantastiem.

(iet, ir daudz darbu, kuri ekspluat tdu iezmi, k realittes ilzija sajtu l-

men, k ar prce sples realitt, bet vairk viens pret vienu, k stv...

Bet vai tiem t ir visa iespjam ideju attstba?)

J.20.13

Hronofantastam.

Ko fanfiku pasaul var atrast (gan atsevio darbu satur, gan to savstarpjs sakarbs, skatot dadus darbus kop) interesantu, nodergu un jaunu, vl nebijuu - teiksim, tmai par parallajm\alternatvajm pasaulm?

J.20.14

Vl cits ar laiku saistts liets?

J.20.15

K hronofantastik var izmantot ar fanfikiem saisttos efektus un jdzienus?

J.20.16

K fanfiku sfras pastvanu var izmantot pa siet?

J.20.17

K to vartu izmantot pai darbu varoi?

J.20.18

Ko js dartu, ja atkltu, ka realitt pastv kaut kas analoisks fanfikiem par jums? (Es te domju nevis literrus darbus par jums - kas gan ar var bt interesanti - bet gan pau realitti!)

J.20.19

Vai ir iespjams evolucionrs oriinldarbs, kur:

a) mains, pateicoties savas fanfiku sfras, sava fandoma sasniegumiem,

b) tomr nezaudjot (nemaz - vai prsvar - vai pietiekam mr) ar savu skotnjo saturu?

J.20.20

K vispr izskattos vektorils, nevis skalrs, literatras\mkslas darbs?

Vai kaut kas vismaz ldzgs jau pastv?

J.20.21

Ko dos apstkos dart literatras\mkslas kritikai?

J.20.22

Skotnjais darbs (piemram, grmatas teksts), bet tlk, filmas (pam filmm, otrdi, novelizcijas), fanfiki, sples... utt., to visu kop, cik zinu, sauc par franzi.

Plus vl kross-overi, kuros ir momenti no dadm franzm.

Vrdu sakot, kdreiz tri papietiekamais mono-darbs tagad nereti ir k moments plakai sistmai (vai sistmm) - kuras nereti ir radtas, pateicoties tiei im darbam.

K das sistmas ir bvtas?

K un kdi jaunrades procesi tajs notiek?

K ts attsts?

Ko ts dod autoriem un ko dod\var dot lastjiem\skattjiem\utt.?

K o sistmu pasauli ptt?

Ja agrk radoais uzdevums bija uzrakstt darbu, tad kas vl var bt tagad (varbt reizm kas pat vl interesantks)?

J.20.23

Pc analoijas, jautjums par iespjamiem fanfikiem un fandomiem dokumentlam darbam (piemram, vstures, literatras vai bioloijas mcbu grmatai).

J.20.24

Mans jautanas minjums iznca pavrgs. Kdus vl jautjumus var uzdot?

20.4

Acmredzot vl svargka lieta ir iespjamais rados aktivittes kpinjums zintn. Bet - te nu es jtos galgi nekompetents...

J.20.25

Vai universl komunikcija var kaut k mazint zintnisko ptjumu (un ar to rezulttu pieejambas) atkarbu no naudas? Kdos veidos?

21.1.

Ttad pie durvm klauv (pagaidm vl bikli) rado darba sabiedrba.

21.2

Starp citu, padomju zintnisk fantastika ai zi ir divdomga. Savos nkotnes sabiedrbas (toreizj izpratn komunisma) aprakstos t, manuprt, it k svrsts starp rado darba sabiedrbu un (padomju ekonomikai un domanai raksturgo) materilo resursu ieguves primtu.

(du resursu, it pai enertisko, ieguve PSRS tika pat romantizta - bet faktiski ds akcents paildzinja ekstensvo attstbu un, iet, galu gal veicinja stagnciju.)

Jsaka gan, ar Rietumu fantastik ai zi nav neko labk.

(T man iet. Bet varbt der pameklt?)

21.3

Tpat ir ar sabiedrisko institciju aprakstiem.

Henriham Atovam var nojaust, ka via raksttaj nkotn praktiski nav iestu ar

mums pierastajm varas funkcijm (ja nu kds socils plnoanas centrs, kur var atbalstt perspektvks iniciatvas). K zvaigu ku no Devim mintm: Mums nebija komandiera, katrs darja savu darbu. Bet vi par to raksta oti skopi.

Vairums prjo autoru (padomju fantastik, iet, praktiski visi!) gan nav tikui va no centrlisma ietekmes doman, viu nkotns visai liela loma mdz bt Centrlajm Iestdm, kaut ar ts sastvtu vairk no profesoriem...

21.4

Interesanti, ka padomju fantastik ar zintu akadmija ir praktiski vienmr bvta pc eso padomju parauga - k sava veida varas iestde zintn vai tuvu tam, ar akadmiiem k augstko krtu zintnieku hierarhij.

Da rietumvalstu akadmijas vienmr ir bijuas pavisam citdas, tau padomju fantastiem is variants kaut k pasldja garm.

21.5

Padomju ideoloij gan bija postults, ka notiek virzba uz komunismu, kur valsts atmirs. Tau padomju realitte bija pavisam citda, drzk pretja, un tas traucja ar fantastiem domt brvk. Pat ja aizmirstam par cenzru utt.

21.6

Lai gan valsts bez valsts (TRIZ izpratn idelais risinjums, kad funkcijas tiek veiktas, bet paas manas, paas struktras nemaz nav) vstur jau paretam ir bijusi.

K sengrieu demokrtijas vai Islande t.s. tautvaldbas gadsimtos.

21.7

Par Islandi skat. Jesse L. Byock. Viking Age Iceland. 2001. Man dator ir krieviski: Джесси Л. Байок. Исландия эпохи викингов. 2012.

Island pastvja privtpaums un iras, zemnieki un kalpi, bet skum ar nebrvie. Bija ar elites aizmetnis, t sauktie godiji, - tau viiem tautvaldbas gadsimtos nebija iespju btiski pacelties virs prjs zemniecbas, un vii bija atkargi no saviem piekritjiem ne mazk k tie no viiem.

Valstisks funkcijas tika veiktas sabiedrisks padarbbas (nevalstisk) krt, un bija oti attstta tiesisk apzia.

K jau nereti senlaikos, tika pieauta, piemram, asinsatriebba, - tau esoie sabiedriskie mehnismi, k vidutjba, va vardarbbas un upuru daudzumu minimizt.

21.8

Toreiz to veicinja mazie izmri (Grieij) vai nabadzba (maz virsprodukta, ar ko

uzturt varas sistmas) un eogrfisk izoltba no varbtjiem iekarotjiem (Island, kur, starp citu, gandrz pilngi izzuda ar verdzba).

21.9

Bet nkotn acmredzot otrdi, materil, garg un socil bagtba.

Cilvku padarbbas un paorganizcijas tlkaj attstb ar lielie apjomi vairs nebs par lielu...

J.21.1

Tomr, k tas ir preczk, kdas ir cilvku padarbbas un paorganizcijas

attstbas tendences vstures gait un msdiens?

J.21.2

Vai var bt, vismaz uzmetuma veid, kdas prognozes un projektu idejas par jaunm iniciatvm un formm, un tendencm aj jom? T sauktie socilie izgudrojumi? Tlk, kdas no tm vartu bt kvalitatvkas, progresvkas, attstokas, k to izirt?

J.21.3

Ko vartu dot fantastika, lai dartu brvku, bagtku un varbt konstruktvku msu domanu socilajos un vstures jautjumos?

J.21.4

Pie viena.

Pieemsim, ka Js veidojat fantastikas draugu pulciu (kopu). Pie tam tdu, kur interesjas ne vien par konkrto darbu saturu un parastajm fanu lietm - bet ar par pam fantastiskajm perspektvm. Un par fantastiskajm idejm, par to bagtinanas un attstbas iespjm, varbt ar par domanas pamieniem fantastik.

K tas vartu darboties, un k Js taj vartu (gribtu) darboties?

Vai pastv kdi veiksmgi piemri ai jom? Ja ir - ko no pieredzes var premt? Ko var izdart labk vai savdk?

(Nu ko nozm kopa... Var jau bt ar divi trs cilvki.)

J.21.5

K lastjs vartu sev par prieku lietot fantastisko ideju attstanu - un ts pamienus?

22.1.

Un, starp citu, pauma nozme postkapitlism droi vien tiem samazinsies - tau pavisam citd veid, nek to iedomjs komunisti.

(Izemot varbt... Krli Marksu - tais bros, kad vi domja vairk par filozofiju nek par politiku.)

K zinms, ja tev ir bols un man ir bols un ja ms veicam apmaiu, tad mums katram atkal ir pa bolam, - bet patrjot, lietojot bols tiek izncints. Bet, ja tev ir ideja un man ir ideja, tad pc apmaias mums katram ir jau divas idejas (vai pat vairk, pateicoties sistmefektiem), - bet patrjot ideja tiek attstta (lk, nemirstba).

Idejas ir efektvkas savienojoties, nevis paliekot noirtas. Privtpaum ts mdz bt tikai tpc, ka saimnieciski noteicoie faktori pagaidm vl ir citi,

mantiskie, - un iznk, ka pat smadzenes ir jkonvert dess...

22.2.

Bet ne jau vienmr galvenais bs iegt jaunu miljardu tonnu izejvielu, triljonu kilovatu vai pat jaunus giga- un eksabaitus - svargkais bs tos gudri izlietot...

(Ldz ar to var pat mainties pats resursa jdziens.)

Bez tam arvien vairk funkciju, kas agrk ir prasjuas tieu cilvka ldzdalbu, sks realizties automtiski (mums jau pazstama tendence, bet t turpinsies

tlk, tlk, tlk!).

Un raoanas veids un darba raksturs mainsies. Jau mains, lai gan stipri nevienmrgi...

22.3.

paumus neviens neatems, bet ar laiku tie vienkri ks mazk atbilstoi jaunajam darba raksturam. Ttad neizdevgi vai saldzinoi maznozmgi - ja prk tursies pie vecajm formm. Tai skait, ja par daudz marinsies k stingri privti, ar kad pats darba raksturs prass ko citu. pauma attiecbas acmredzot ar laiku stipri dinamizsies, k jau visa dzve.

(Un ttad oti iespjams, ka liela daa iniciatvu, kuras faktiski samazins pauma lomu, nks no... paiem paniekiem, vismaz no tiem, kuri bs kompetentki.)

22.4.

Toties privts iniciatvas acmredzot bs vl vairk (pat daudz vairk!) nek ir kapitlism - un ne tikai tpc, ka resursi bs visiem pieejamki!

Padomju fantastik t, protams, nav - vai tas vismaz netiek saukts ai vrd.

J.22.1.

Iedomsimies, stdsimies priek (un varbt aprakstsim fantastik?) sabiedrbu, kur visi (vai gandrz visi) ir uzmji (un\vai kur ikvienai profesijai ir ar uzmjdarbbas iezmes) vai gandrz t.

22.5.

Starp citu, agrk diez vai varja iedomties msdienu (dator)tehnisko bzi, kas auj iegt sev ne vien atsevias grmatas, bet ar lielas un pastvgi papildinmas bibliotkas. Un auj dart vl daudz ko citu ar agrk statisko un samr noteiktai

vietai piesaistto grmatu.

Bet ja em vr daas - piemram, Henriha Atova - fundamentlas un perspektvas idejas par manm...

22.6

Vispr jau Krlis Markss kaut kur raksta vl radiklk un preczk - nevis par atsevim idejm (k es tagad punkt 22.1.), bet par visprj cilvces raotjspka [rado spka?] piesavinanu (apganu).

l, ka vi pats vlk aiziet btb pa citu ceu.

J.22.2

Vl. Varbt mums var paldzt ko saprast\izdomt ar tds vienkrs domu\

fantzijas gjiens: tie patrana - rente - kapitls - kas tlk? - kas vl tlk?...

J.22.3

Un pat: gatavu lietu patrana - apstrde un raoana - kas vl tlk?

J.22.4

Pie viena. Dvana tagad visbiek ir priekmets. Bet kda te var bt attstba? K, iespjams, bs nkotn?

Un radikla attstba, varbt patl nkotn?

J.22.5

Pie viena. K ir attstjusies un k tagad attsts nauda? Kas bs pc naudas (ar ko gan nav obligti domta naudas pilnga atcelana)?

J.22.6

Un pc gara naudas loikas?

23.1.

Piezme.

Iznk, ka komunistu idejas bija nepietiekami radiklas - t.i., oti krutas, bet nepietiekami dzias (laikam jau tpc ar krutas).

bolu atemana mainja panieku (uz papra - visa tauta, stenb - varnei, nomenklatra), bet pats pauma raksturs mainjs mazk un pie tam uz slikto pusi...

23.2

Ja nkotn augmceltos kapitlists un komunists un ja viiem abiem tur kltos labi, un vii abi btu labvlgi noskaoti pret o jauno pasauli, - tad varbt vii to sauktu katrs sav vrd.

Komunists, redzot daudz ko tdu, par ko vii sapoja (bet ko relie komunistiskie remi, valsts monopolistisk iekrta nemaz nebija spjga stenot), varbt teiktu: te tas laikam ir, komunisms!

Kapitlists, redzot privts inicatvas brvbu un daudzveidbu, bagtbu, teiktu, ka tas ir (uzlabots) kapitlisms. Ka iniciatva ir mazk atkarga no privt kapitla lieluma un ttad ar no banku kredtiem, k ar no monopoliem un no birokrtijas, - tas tau ir labi, viam k uzmjam ar pirmaj dzv s lietas ir vairk traucjuas, nevis paldzjuas!...

Protams, abi ie iespaidi btu visai aptuveni. Bs daudz tda, ko abiem btu grti

uzreiz saprast.

24.1

Atkpe 2.

Padomju fantastik (ar lab) vairkkrt redzta ideja par ieguldto (sabiedriski vidjo) darba laiku k vrtbas mru naudas viet. (Acmredzot atbilstoi Marksa idejm, kur ds laiks bija preces vrtbas dzikaj pamat.) Tau t neem vr vairkas svargas lietas.

24.2

Piemram: laika formas dada tipa darbiem var iznkt dadas un nereducties pietiekam mr uz vienu formu. Tas ir, darba laikus ne vienmr var pieldzint citu citam un viennozmgi saldzint.

Ja ar klasiskais kapitlisms to ir darjis pietiekami lab tuvinjum - tad droi vien taisni tpc, ka tur kvalifictam, jo vairk radoam darbam vl nebija pietiekami lielas patstvgas lomas.

24.3

Vai vl: universls un vl tri naturls vrtbas mrs vispr nav iespjams - jo darba vrtba ir atkarga ar no otra subjekta, kuram darba rezultts ir dergs - un kur to atzs (piemram, pirks o preci).

Markss skaidri rakstja sava Kapitla pirmaj noda (pat es sapratu, kad savulaik minju palast): ja preci neprk, tad vrtbas tai nav un patrtais darbs neskaits darbs!

Tau komunisti uzbvja greizu sistmu, kur pircjam nebija pietiekami brvas

izvles. Tad nu mocjs - ar zintnieki!

(Vai pareizj tirgus ekonomik izvle ir pietiekoi brva tas jau btu nkoais

jautjums.)

Padomju ekonomistu neveiksme darba vrtbas mra atraan (cents jau visdi, skot ar bdgi slaveno val, bruto produkcijas apjomu, un turpinot dados veidos) nebija nejaua...

24.4

Ldz ar to ideja (mrt pa tieo ar laiku) iznk naiva, par daudz vienkrota un novecojusi.

J.24.1

Bet ja nu tomr darba vrtbu var kaut k saistt ar laiku, tikai ar saretku, attsttku (heterognu, komplictu, izteikti sistmisku?) laika formu.

Varbt tdu, kda vl nemaz nav apzinta un ttad msu izzias proces vl tikai jrada, jkonstru?

Vispr - k dzik ptt laicisks attiecbas ekonomik, ekonomisko temporalitti?

Atkpes beigas.

25.1.

Pirmaj piegjien rado darba sabiedrba rds k tda utopija, kura, ja t izveidosies, atrisins visas palaik pastvos fundamentls socils problmas...

J.25.1

Vai tiem visas?

J.25.2

Un kdas vartu bt problmas paai rado darba sabiedrbai (vismaz pc pareizj priekstata, vismaz uzmetum)?

J.25.3

Bet prejas fzs uz to?

J.25.4

Un vai ir saskatma kda varbtja vl tlk attstba?

25.2

Un otrdi. Viena otra problma, kuru vl Markss iedomjs k neatrisinmu tagad un - bums! - galgi atrisintu gaiaj nkotn, patiesb risins attstbas gait pastvgi un pakpeniski.

Preczk skat. Библер В. С. Самостоянье человека. 1993.

25.3

Protams, ka neiznks jau eit uz vietas atrisint visus os jautjumus pietiekam

mr - un noprognozt visu tlko attstbu. Kas nav, tas nav. Bet vismaz iekustint os jautjumus derja - un kaut ko droi vien vars skt saprast labk.

26.1

Krlis Markss ir iezmjis - un vlk dai progresvie marksisti un postmarksisti ieskui attstt - ideju par diviem darba tipiem.

Viens, patlaban vl galvenais, sasniedz savu kulminciju pie konveijera.

(Bet vl tlk iznk automtiska funkciju sistma bez tieas cilvka ldzdalbas,

mana bez cilvka - darbs bez darba...)

Otrs, radoais, - savai kulmincijai visvairk tuvojas mksl un filozofij, kur

vismaz princip! - cilvks var brvi prorganizt un prstrdt vai visu cilvces kultras mantojumu atbilstoi savai iecerei - un, protams, virzt tlk...

(Bet vl tlk j, kas btu vl tlk?)

26.2

(Terminoloija: pirmais veids - kopjais vai kopgais darbs?, gemeinschaftlich, cooperative labor, совместный труд; otrais veids - visprjais darbs?, allgemein, universal labor, всеобщий труд.)

26.3

Protams, ja apskata, teiksim, kdas atsevias profesijas, ts nevar sadalt tri

rados un tri nerados. Tau dotaj jautjum no t nekas pai nemains, mints visprgs tendences tomr pastv.

26.4

Vl var piebilst, ka pirm tipa darbs ir tirajams, otr - unikls, tas ir, ar vienu eksemplru, vienu veikumu pietiek jau visai cilvcei, visai kultras attstbai.

tona likumus atklja vienreiz, to otrreizja atkrtoana neko vairs nedod klt, - bet nkoais veikums dos jau ko citu, jaunu.

26.5

Darbs msdienu zintn, no viedoka, ir izteikti hibrdisks, tas ir rados darbs, kur pamat gatavo produkciju, kas derga iemontanai konveijeru sistm. (Ldz ar to gan zintne iznk praktiski efektvka nek mksla vai filozofija.)

ds skatjums izskaidro daudzas zintnisks domanas patnbas.

Skat. Vladimira Biblera (Владимир Соломонович Библер) darbus.

J.26.1

Bet ja nu nkotn par praktiski efektvko kst taisni otr tipa darbs? K vartu izskatties tda sabiedrba, tda saimniecba, tda domana?

J.26.2

(Un k tas izskattos mazkos mrogos? Teiksim, kd grup vai kopien, kdas problmas risinan?)

J.26.3

Starp citu, loiski ir domt, ka informcijas tehnoloiju attstba palielina cilvces mantojuma pieejambu un iespjas opert ar to.

Piemram. Agrk, lai dzirdtu kdu iepriekjo gadu dziesmu, bija ilgi jgaida, kad to prraids radio vai televzija (ja prraids), vai kad veikal vars nopirkt ierakstu (ja vars). Tagad liela daa ir internet un brvi lietojama.

Plus vl: ierakstu dator tu zinm mr vari ar redit.

Bet kas tlk? Nu, piemram, k tagad vl pietrkst?

27.1

Ejam tlk! K jau minju, Atova stst Atkljumu Mana (Машина Открытий, 1964., skat. tai pa krjum) atkljumus eksperimentlaj zintn veic lieli automtiski - bez cilvka - kompleksi.

(Izvietoti, starp citu, kosmos, uz Saules sistmas plantm un pavadoiem.)

(Pie tam ie atkljumi nereti notiek cilvkiem iepriek neierast un negaidt krtb un veid, atirg no t, kas bija ldzinj zintnes vstur.)

27.2

Utopija, kas nebalsts realitt?

N, taisni balsts: Atovs (Henrihs Altullers) vadjs no relajm attstbas tendencm, kuras vi, veicis lielu informcijas masvu analzi, przinja k neviens cits.

Galu gal vi tau bija specilists tiei tehnikas attstbas jom - un tlk jau dadu jomu attstbas likumu ptan un atklan (tagad o darbu turpina visvairk rdzinieks Jlijs Murakovskis).

Protams, kdas detaas realitt droi vien bs savdkas, bet tendence ir st!

Drzk jdom, ka ai jautjum Atovs vl nepateica visu - bet lastji vl nav pc btbas izlasjui visu pateikto - un ka stenb ar laiku bs vl interesantk!

27.3

Atceroties, ka mana, t ir zinm materil realizta funkcija* (funkciju sistma), var teikt, ka atkljumi notiek pai.

* teiciens aizgts no Jlija Murakovska, - bet varbt ka TRIZ visprzinma lieta

27.4

Ttad, teiksim t, ir palaista tda sistma, ka turpmk atkljumi notiks pai, k pastvgs fons, k elpoana... Kur reiz to varbt dars smadzenes (drzk tpat vien garmejot, jo svargks tagad bs kas cits), kur mana - bet atkljumi ies pai.

J.27.1

Jautjums: kas tlk? Kas tagad, d situcij bs cilvka rado darba kompetenc?

Jo pai zintn.

27.5

Varbt bs ar t, ka 99% dzejas raksts manas. Tas ir, dzeja rakstsies pati, t bs k gaiss, k visprpieejams resurss.

Tas gan vl nenozm, ka t btu ne sti cilvciska - to jau izirs lastjs! Bez tam radta t tau bs uz cilvces kultras bzes.

(Tikai daa no s kultras tagad darbosies pastvg rem automtiski, ciktl netiks korita.)

J.27.2

Varbt der padomt (pozitv gar, negatvisms jau pc tam pardsies pats un gandrz bez domanas) - k cilvks vartu lietot (tai skait radoi)

manu/tehnosfras spju rakstt dzeju.

27.6

99%, bet ne visu. Augstkie jgas lmei un radouma lmei msu civilizcij vienmr paliks cilvkam (bet antaresieu civilizcij - antaresietim).

Un, ja ms redztu, ka to patstvgi, pilnvrtgi un sistemtiski dara, teiksim, dators, - tas nozmtu, ka stenb tas vairs nemaz nav dators, bet ir cilvks. Neatkargi no fiziskajm pabm, kdas ir via ermenim, vai no kdm citm

niansm.

27.7

Radoajam darbam tau ir vajadzga radoo spku sintze. Un, teiksim, var bt

tds dzejas vai, teiksim, kino darbs, kura iecere pieprass, piemram, zint kdas

idejas no fizikas. Vai ko no tavas, personiski tavas, pieredzes imen.

Lai gan nekda dzejas mksla pati par sevi to neietver, t tau nevar ietvert visu. (Bet... ja nu tiem visas zinanas bs kaut k ieliktas viss zinans?)

Bet varbt tiei ar o ideju vai tlu sintzi (kura pie tam var ietekmt ar mkslas darba formu), tiei ar o ieguldjumu tu tagad pavirzsi cilvku pasaules izjtu un domu kaut kd zi uz prieku.

Visprinot augstkais jaunrades lmenis var pieprast (lai gan varbt ne katr atsevii emt darb) pat visu cilvka btisko spku sintzi.

27.8

Tpc stam datoram nav prk daudz ko dart augstkaj lmen un attstbas priekjs pozcijs. Bet cilvkam darboans zemkos lmeos droi vien (ar laiku) nebs pats interesantkais.

27.9

Iespjams, ka pieaugs kolektvas jaunrades loma un, protams, ts formu dzudzveidba un iespjas.

(Cilvces radoie spki tomr zinm mr ir sadalti, nevis burtiski visi koncentrti vien indivd.)

Tas pats - mijiedarbbai starp individulo un kolektvo jaunradi.

27.10

Toties pats saturs, kas tad ir augstkie jgas lmei (un augstkie radouma lmei), var mainties.

Vsturiski jau ir mainjies, un mainsies vl, nemitgi un varbt bezgalgi.

Piemram, parastie atkljumi zintn droi vien ar laiku tur vairs nepieders, bet nks kaut kas vl labks.

27.11

Starp citu... iet, no ptjumiem TRIZ metodoloij izriet, ka rados domanas galvenais pretinieks vairs nav trajam izpildtja darbam raksturg domana.

Par galveno progresa bremzi ir kuvusi pusrado darba sfra citiem vrdiem, darbs relatvi zemos inovciju/jaunrades lmeos.

Tas ir, tam raksturg domanas tipa patnbas! Un jo pai tam atbilstos lietas biznes, mediju telp u.c.

(Konkrtais cilvks gan nereducjas uz m pabm, un te var bt dadi.)

28

Minot vismaz kaut k turpint Atova stst Atkljumu Mana ieskto.

J.28.1-2

Kdas btu atkljumu tehnikas vl tlkas attstbas iespjas?

Nu, piemram, miniaturizta (ar t ir likumsakarga tendence) personl atkljumu mana?

J.28.3

Kas jprot cilvkam, lai ar tdu efektvi apietos?

J.28.4

Un k tas izskatsies? Teiksim, vai tava personl atkljumu mana ik dienas

zios tev par atkljumiem (par jaunu informciju), ko guvusi, darbodams automtiski? Vai tas bs kaut k pavisam savdk?

J.28.5

Tlk, tds vai citds tmeklis atkljumiem vai ikvien punkt un situcij?

(Es eit vienkri emu pirms prt ienkus analoijas no datortehnikas attstbas jomas - kuru pie tam es pat sti neprzinu. Un diez vai tas ir pats produktvkais, ko vartu jautt.)

J.28.6

Darboans ar augsta lmea teortiskajm zinanm un zintnm un varbt pat filozofiskajm (vai pat ne tikai tri ar zinanm)? Bet k tas ir?...

(Automtiska filozofija, t liekas tda k pretruna pa jdzien - bet es nedomju, ka te vispr it nek nav; varbt te slpjas kdas no tm pretrunm, kas paldz attstties?)

J.28.7

Vl vriengki, superkompleksi, kuri pts un atkls... ko?

(Kas ir vl lielks par to, ko tagad parasti skaita par atkljumu?)

J.28.8

Vl kas? Kaut kas pavisam kvalitatvi jauns?

J.28.9

Kdas ikdienas atkljumu manas vartu izdomt un aprakstt fantasts?

J.28.10

Ja pastv atkljumu manas, tad k ts mdz lietot: a) profesionlis, b) jebkur cilvks?

J.28.11

Hronofantastam: ko jaunu atkljumu procesam dotu iespjas opert ar laiku - ceot laik u.c.?

J.28.12

Vai tdos apstkos btu iespjams, piemram, kaut kas ldzgs eksperimentiem ar zintnes vsturi? Ar dadu rangu sistmm taj un pat ar visu kopum?

Ko tie vartu dot?

J.28.13

Vai zintnes vsturisks attstbas lnija kaut kd veid vartu prvrsties par plaku spektru? Ko tas dotu, ja t notiktu, ja mums btu iespja reiz izmantot daudzas, ar alternatvas lnijas? Dadas vstures?

J.28.14

Vai ir iespjami (un kdi bs) eksperimenti uz prieku laik, ar nkotni?

Paam ar savu nkoo attstbu?

J.28.15

Ar k sistemtiska eksperimentanas prakse?

29.1

J.29.1. K attstsies atklana humanitraj sfr - kur acmredzot ar manm vartu nepietikt (pat ja dabaszintns ar tm pietiktu)?

Jau XX gadsimt ir bijui, piemram, psihologa un pedagoga Vasilija Davidova

(Василий Васильевич Давыдов, 1930-1998) veidojoie\formjoie eksperimenti (формирующие эксперименты) via attstos apmcbas (развивающее

обучение, PO) sistm...

Ar manu te nepietiks kaut vai tpc, ka pats apmcmais cilvks (vai cilvku grupa, kolektvs) tau ar piedals eksperiment.

(Droi vien tas viss attiecas ne tikai uz humanitro jomu, lai gan tur tas ir vairk acmredzams.)

J.29.2

Kdi eksperimenti var bt (un kdi jau mdz bt) ar attstbas procesiem?

J.29.3

Kdi eksperimenti var bt grup, kopien, kura pati sastv no atkljjiem?

Kdi eksperimenti var bt (indivdam, grupai, kopienai) ar sevi

(es eit domju eksperimentus nevis ar ermeni, bet ar radoo domanas darbu - pie tam te galvenais nebt nav psiholoiskas detaas)?

J.29.4

Attiecgi domu eksperimenti - piemram, fantastik? Vai kas tds jau ir?

J.29.5

Kds btu Atkljumu Manas humanitrais analogs?

J.29.6

Kdi btu divi eksperimenti vienam (eksperimentam) ar otru?

Piemram, divi eksperimenti fizik, bet ar vienam ar otru?

Bet eksperiments pats ar sevi, t.i., ar doto eksperimentu?

J.29.7

Un vl. Eksperimenttja mkslg iejaukans lietu noris ir tomr ar savm robem, ir jpatur pati lieta, ar kuru tiek eksperimentts, lai noskaidrotu patiesbu.

Bet vai var bt otrdi - kad, jo vairk iejaucas, jo labk?

Teiksim, kad pats eksperimenta objekts sav dzv prtiek no dadm ar to veicamm prmaim, ar no attstbas?

Ko jaunu vartu dot tda tipa eksperimentana?

J.29.8

Un ja attstba attiecas uz abm pusm, ar uz pau eksperimenttju?

J.29.9

Divas puses, tiei divas? Bet vai varam viena atsevia eksperimenta viet

iztloties shmu, struktru no trim etriem subjektiem, kurus saista dada veida eksperimentanas attiecbas?

Vai vl plaku sistmu, veselu tklu?

Ko tas vartu dot?

J.29.10

Un ja eksperimentana (pietiekami augst kompetences lmen, netaissim

ausmentes) kst par masveida pardbu, neatemamu dzves sastvdau, aspektu?

29.2

Starp citu... Vai cilvku var izzint pilnb - t, k ms izzinm (vai pirmaj

tuvinjum domjam, ka ms t izzinm) lietas?

Visprg gadjum n - un runa eit nav par skm detam vai par kdu mistiku.

Tu, pieemsim, dom, ka tagad zini visu, kas viu virza, un ttad vari pilnb

prognozt... bet vi, teiksim, taisni ai brd veic kdu atkljumu, kas mains visu via dzvi!

(Vai pat cilvces dzvi... un varbt ar tavu.)

Vai varbt js abi kopgi veiksit du atkljumu?

(Vai vispr kdu virssistmu preju.)

Piezme. Kur brd, tas parasti nav tik svargi, svarga ir pati iespja.

J.29.10

Ttad - k izzint ar tdas lietas? Pateikt, ka tur nek nevar, jau nav liela mksla, un bez tam parasti izrds, ka t nav taisnba... Kda vartu bt metodoloija btiskai cilvka izzinanai? K savienot maksimlu radoumu un maksimlu metodi?

J.29.11

Ko ai zi jau darjis un vl dara TRIZ? Ko SMD? Ko vl citi?

J.29.12

Kdas situcijas d gar vartu izdomt un aprakstt fantasts?

J.29.13.

Kdus eksperimentus vartu veikt zemiei ar augstk attsttm civilizcijm?

J.29.14.

Kdus jautjumus vl var uzdot par eksperimentiem ar superattsttm lietm un

procesiem?

30.x.

<Fant.eksperimentu piemrus! * ar aug-c. *dzve k exp? *>

<paaudz.un exp.metodes iedgi?><rado.dba vst.no exp.vka?>

<Kas ir fant. Dons.Uroven shuma, Grns.Tuksnea sirds[?], Atovs. Radts vtrai, >

<Exp-I ar stiprkiem, teix, augstk atts.cc.K.papild.pmas>

<vxgi ped.exp. Un nvxgi.>

<Vxgi soc.exp. Utop.soc.exp. Bo.rev.sauca par exp, K ne\paxi no exp.vka>

<Vai ir iesp.visp.metodol. domu exp-iem?> <kdu inf.vl vkt?>

31.1.

Starp citu... Viss teiktais, starp citu, ne obligti nozm filozofisko idelismu - idejas, ja ar tm prot apieties, var prstvt materilo pasauli pat koncentrtk veid nek - vismaz caurmr - atsevias lietas un pardbas.

Ideja jau btb prstv ko? - var teikt, sistmiskumu, kur nav mums tiei dots atsevii emts pardbs.

(Bet j, ideja var ar atrauties no relajm pardbm par daudz un palikt, gais karjoties; un nereti t ir pat vieglk to lietot, ldz zinmam laikam.)

J.31.1.

Bet ar laiku ar sistmiskums liksies msu domanai kaut kas prk trivils, par daudz vienkrs un nepilngs, lai izzintu realitti. Tad kas bs pc tam?

J.31.2.

K vstures gait mains un k vl var mainties materilo un idelo komponentu loma, attiecbas un saistba cilvku darbb un dzv? Kdas jaunas pabas tiem pards?

J.31.3.

Ko jau var pateikt par ideju raans\radanas procesu aj sakar?

J.31.4.

Un, pardon, vai var bt kas vl augstks par ideju? Kda btu gara\garg darba evolcija (bet varbt ar prakses evolcija kopum), kur kas tds vartu rasties? Vai ko, vismaz attli tam ldzgu, esam kaut kur jau redzjui? Vai pat o to redzam ik dienas?... Vai cilvka darbb var bt (vai vl rasties) kdi vl fundamentlki pretstati nek starp materilo un idelo?

77. CILVKS, CILVKS, VLREIZ CILVKS!

(Nodaa ir visai izpldusi, pats jautjums man visum ir samr jauns.)

1.1

Pasaul viss ir galgs, izemot pasauli kopum.

Tai skait viss kdreiz beidzas.

(Ticb ir mazliet savdk, tur visa pasaule var bt galga, tikai Dievs n.

Tau caur to ar pasaule var atjaunoties.)

Bet no k izriet, ka jbeidzas vienmr ar nvi?

Varbt ar tlku attstbu?

Protams, kas viss nav jpacie aiz nabadzbas. Tau, visprgi emot, - kpc beigm btu vienmr jbt uz leju, nevis uz augu?

Piemram, brnba normli nebeidzas ne ar kdu nvi, bet gan ar jaunbas skanos.

(Skaitlisk, statistisk zi tas gan ir mainjies vsturiski. Kopum ir tendence brnu mirstbai samazinties, varbt ts reiz nebs nemaz.)

1.2

Ideja tiek drzk attstta, nevis izncinta, - tomr via pc laika var t izkust tlkajs transformcijs, ka nav vairs lg pazstama, izirama.

Bet cilvkam tas diez vai btu augstkais nemirstbas veids...

J.1.1

Vai ideju pasaul nav saskatmi ar kdi vl nemirstgki un vl augstki attstbas varianti?

J.1.2

Parasti apgalvo, ka sasniegumi mksl ir nemirstgi, kamr zintn vec teorija vai ideja nepaliek, jo jauns to atce.

Patiesb jau paliek (atcelt tas nav izncint, atcelt nozm ar kaut ko saglabt) bet kas tiei un k? Kda ir zintnes sasniegumu nemirstbas specifika?

Un otrdi - mkslas darbu nemirstbu mdz uztvert par daudz vienkroti, ignorjot, piemram, to, ka vienas un t paas tmas un pat viena un t paa darba uztvere var radikli mainties lai gan tmu nosaukumi un citas no pirm skata redzamas lietas var palikt ts paas.

J.1.3

Starp citu, kdas ir iespjas un attstbas tendences vispr indivda, ne obligti cilvka, bet individula objekta, nemirstbai? Vai ar d tm vkts informcijas (ideju) fonds vartu ko dot?

2.1

Fantastik reizm ir apskatti ar cilvka tlks attstbas jautjumi - kas vartu bt vl pc personbas? kda var bt vl augstka attstbas pakpe?

Un ne tikai antiutopijas veid.

Piemram, Staislava Lema domjoais okens no Solris.

2.2.

Zinms empriskais pamats te vartu bt tas, ka briem (kds situcijs un kd zi?) rado koopercija, kolektvais radoais darbs var bt rezultatvks, radoks, un atsevis personbas ietvari, robeas var ar trauct.

No otras puses, radoam darbam galvenokrt ir raksturga nevis darba dalana, bet otrdi, radoo spku koncentrcija vien punkt un sintze, tam ir nepiecieams indivds.

2.3.

Ldz im tomr s lietas ir skattas maz un samr primitvi. iet, nav izdevies pat aptuveni iezmt kaut ko tdu, kas savienotu (patlaban zinm) indivda un sociuma visas stiprs puses.

Un ne tikai rado darba zi, bet vispr cilvku dzv.

2.4

Tas pats attiecas uz dinamiku. Risinjumam neder ne sastingusi personba, nedz ar tda plsma, kur viss vienkri izkst.

2.5

Pie stiprajm pusm var piedert ar pati polaritte: indivds, no vienas puses, sociums, no otras puses, abi sav zi - un tiei kd? - patstvgi, un to produktva mijiedarbba. Tas iet ticamk nek to viet kds viens gabals, tikai viena puse, okens bez lsm vai otrdi.

2.6

(Agrku laiku fantastik ad un tad bija satopamas kaut kdas Centrls Supersmadzenes, vienas pa visu civilizciju, k augstkais attstbas produkts. Laikam da pieeja ir relikts no tiem laikiem, kad dievinja Majesttes un Centrlkomitejas.)

J.2.1

Un tomr, tas neizsldz, bet drzk pat pastiprina, jautjumu, ko no t visa var pats indivds?

(emot vr ar, ka tie vai citi sasniegumi var - ar laiku - priet ar uz otru polu: izplatties socium vai interiorizties indivd.)

J.2.2

Un pat: ko vi var no paa divpusguma?

J.2.3

Bet ko varbt pat pilngi pretji - mana, funkciju sistma?

J.2.3a

Un varbt tas viss mains ar laik: teiksim, attstb ir prsvar ekstensvs, izvrans fzes un intensvs, koncentrcijas un padziinans fzes, un ts prasa drzk katra savu.

Vai vl saretk: notiek kas vien zi ekstensvs, cit intensvs.

Otrkrt, tie vai citi sasniegumi var - ar laiku - priet ar uz otru polu: izplatties socium vai interiorizties indivd.

J.2.4

J, un kdas rados polarittes vl var bt bez s, indivda\sociuma?

J.2.5

Starp citu, vai domjoie okeni var bt dadi?

Vispr, k var Staislava Lema okena ideju izvrst plak, attstt?

3.1

Ar okens (to burtiski emot) ir daudz par primitvu. Attstbai tomr raksturgkas ir daudzlmeu sistmas... Tau es eit nedomju ar kdu viduslaicgu vai birokrtiski robotokrtisku hierarhiju...

3.2

Kd Atova seminr, iet, tri garmejot, nonca pie idejas par supersabiedrbu jeb supercivilizciju, kura sastv no atseviajm civilizcijm, tdm k uz msu Zemes, - ldzgi k sabiedrba sastv no cilvkiem vai organisms no nm...

(Skat. Atovs. Etdes par fantziju. - Альтов. Этюды о фантазии.)

3.3

Nezinu. Un vienalga bs jjaut, kas tlk, jo ar tdai pieejai k sistmas lmeu skaita palielinana tau ir savas robeas.

J.3.1

Bet vai var kaut k - fantastik - ekstrapolt ar o daudzlmeu pieeju?

J.3.2

Pie tam - uz abiem galiem?

Vai k vl eometriski saretk?

J.3.3

Iztloties dinamik, piemram, skatt jaunu lmeu raans procesu?

J.3.4

Zemes civilizcija k supercivilizcijas moments - k tas vartu izpausties? Ko dot - un kam? K attstties? Kdas btu problmas?

4.1.

Par visiem iem (un daudziem, daudziem citiem) jautjumiem tomr ir jdom (vismaz fantastik)!

Ja ms nekdi un nemaz neparedzsim varbtjs, iespjams attstbas tendences uz prieku, ja nemaz nedomsim, - tad ts var atnkt paas un nekontroltas. Un reizm daudz agrk nek varam iedomties.

4.2.

Vai vispr ir vrts tik daudz domt par visdm prmaim, o nemieru nesoo un it k nedroo lietu?

Citdi nesanks. Ja ms nemainsimies, tad esos problmas ms apds - noteikti. Ja mainsimies, tad jauns problmas ms varbt apds, varbt n. Ticamk, ka n, jo mainoties ms mcsimies ar risint problmas.

Un pat paredzt ts, liel mr risint uz prieku.

Pastvs, kas prvrtsies (Rainis).

Bet, starp citu, ar otrdi prvrtsies, kas pastvs!

4.3.

Tiesa, msdienu sabiedrba tam vl nav glui piemrota. T ir vairk orientta

nevis uz to, lai cilvks maintos pats, bet gan lai viu aiz kjm vilktu uz prieku.

(Domjams, tiei tdam variantam ir pieskaojuies ar daudzi msu pasaprotamie, neapaubmie priekstati par pau attstbu vai progresu k tdu.)

Bet cik ilgi t vl vars?

5.1.

Vl jautjums: ciktl tdu domanu var stenot fantastika? Vai nopietnas idejiskas, konceptulas lietas lastjam nebs par saretu?

Pirmkrt, lastji ir dadi, un fantastikai ir jbt dadai.

Otrkrt, pati fantastikas vsture liecina, ka t tiem var reli paldzt domanas attstbai lai gan prsvar fantastika ir vienmr izskatjusies k tds piedzvojumu literatras paveids.

Un, trekrt, s lietas var savienot.

5.2

Henrihs Atovs raksta: laba rotalieta ir prototips manai, kdas pardsies pc gadsimtiem. Hrona turbna (Hrona strklaka) bija rotalieta. Rotau lidmanas pacls gais vl pirms stajm... Un laba rotalieta ir vienkra. (Skat. stst zeltis un aksioma, jau mint krjuma 83. lpp.)

K daudzas 1960-to gadu fantastikas idejas, ar o vi tlk attstja sav teorij.

5.3.

Kas te par lietu?

Rotalieta (vai, teiksim, ststs) iemieso sev jaunu pamatprincipu, ideju tr veid, vl bez detam, bez noslpanas un bez saskaoanas ar bezgala daudzajiem apstkiem, bez, par piemru, ekonomisks efektivittes mrjumiem utt. Tas viss nk vlk.

Protams, no rotau lidmanas ldz relajai ir grts un (nereti) ilgs ce. Bet, lai is ce vispr notiktu, pamatidejai ir jbt!

(Un acmredzot vislabk, ja t ir maksimli savlaicgi, uzreiz.)

Un t var bt izklstta ar vienkri.

Starp citu, perspektvu pamatideju radanai un vispr augstko lmeu jaunradei diez ko nevajag ar materils investcijas.

(Gargs - vajag.)

Skat. Henriha Altullera 1994. gada grmatu.

5.4

Ceturtkrt, ar plaas sabiedrbas psiholoija mains.

N, es ne par seksu...

Tagad diez vai kdu cilvku prsteigs runas par lidoanu kosmos un pat par kontaktiem ar citu pasauu civilizcijm. Bet savulaik ts bija rmgas un tukas fantzijas (vismaz lielkai daai cilvku)...

Prmaia ir notikusi, liel mr pateicoties fantastikai. Lai gan, protams, ar tam, ka praktisk kosmonautika jau ir skusies, kaut saniegumi pagaidm ir pieticgi,

saldzinot ar fantastu sapoto.

(Ne visi. Cik fantastu sapoja par GPS utt.?)

5.5

Kd gan nevartu tapt pieemamas un pat dabiskas ar citas idejas?

Piemram, ka domana nemitgi attsts un ka tas, kam ticjm vakar\odien, ir vien oti ierobeots, nabadzgs, pavirs un pa daai maldgs priekstats, miglains fragments no t, ko zinm odien\rt?

Tai skait, ka idejas ar pa fantastik ir nemitg attstbas proces un ir dergas\interesantas\emamas ne tik daudz gatav veid, cik attstb, k materils tlkai domanai?

N, es saprotu, daudz lielk da gadjumu tie, kas grib ko jaunu, vii, protams, par seksu...

Bet tomr...

6.1

Atgrieoties pie jautjuma par cilvka attstbu un ts formm.

Es eit t k sku iet uz okenu. Bet varbt (droi vien) jau paos parast indivda ietvaros veidosies kds jauns formjums (formjumi), vl augstks(-i) par personbas lmeni?

6.2

Personba, k to biei uzskata filozofij, nav glui tas pats, kas vispr cilvks, un vstur t ir pardjusies daudz vlk. Ne velti psiholoija cilvk atir personbas lmeni (kas msdienu cilvkam ir augstkais) no, piemram, rakstura lmea. Lai gan tlkie uzskati par to, kas tad sti ir personba, var atirties.

J.6.1

Bet kds formjums (vai kdi) - un kpc?

J.6.2

Saldzinjumam - kdos vsturiskos apstkos un k izveidojs tda lieta, k personba? Un k t veidojas ontoenz, tas ir, atsevia cilvka individulaj attstb?

7.1

Vl. (Dialektika un kas tlk?)

Dialektiskais pasaules (un izzias) modelis iet no (ierast) viennozmgi fikst objekta (kur izrds tikai tuvinjums, vienkrojums) uz objektu, lietu k procesu un sistmu pasaules momentu.

j7.1. Bet kas bs vl tlk?

7.2

Pirmkrt, viss ir kustb, viss ir process, viss ir savstarpj saistb, - bet tr miera stvoka un ar tra atseviuma, tas ir, pilngas izoltbas, pa realitt nemaz nav!

Pie tam katra lieta piedzvo dadas ietekmes un pati satur dado, kas agri vai

vlu var izpausties k pretruna.

7.3

Un eit msu domana reizm metas, jo skotnji iznk lietu defint tikai k fikstu, k kaut ko vienu un izoltu, tri viendu paai sev un btb nemaingu - kda t stenb nav.

SKUM ms koncentrjamies uz to, ka lieta vienkri IR, un tiei tda.

Tau tas nenozm, ka uz to koncentrsies ar pati lieta.

Un defincijas nemdz bt mgas, un visi jdzieni mains.

7.4

Kam domana var visai ilgi pretoties, it pai ja skaidr, viennozmg, pareiz un paties objekta izpratne ir tikai nesen ar grtbm izcnta no haosa.

Bet jo vairk - ja tu strd vai mcies kd specializt nozar, kur zinmas bzes idealizcijas (un ttad ar domanas ierobeojumi) ir pa pamat (k matemtik aksiomas un pamatjdzienu defincijas).

Bet, kas ir rpus t, tas uz tevi un tavu darbu it k vispr neattiecas...

Tu ttad esi vis iek!

Ar da organizcija savulaik ar grtbm tapa no haosa. Bet tas vl nenozm, ka forma ir nevainojama, universla vai mga...

7.5

Otrkrt, saska ar dialektisko pieeju, vajag orientties vairk uz augstka lmea procesiem - piemram, uz attstbu, nevis uz vienkru kustbu; tas dod dziku izpratni un var bt labks pamats jaunradei.

Un, starp citu, Igoram Akurinam te ir RKRTGI interesantas idejas dabaszintu jom...

7.6

iet, ms visi par ilgu kavjamies cs starp dinamisko un veco (savulaik ar mokm no haosa izcnto), statisko lietu izpratni (un ar atbilstoajm zintniskajm praksm) - bet patiesb jau vajadztu iet vl tlk.

Tiktl par pieeju objektam.

7.7

J.7.2

Bet kas td pat vai ldzg gar vartu notikt ar subjektu (ar t paa jau pastvo emprisk indivda ietvaros, tas ir, parastajam cilvkam)?

Iespja opert reiz ar dadm pieejm, pasaules ainm, loikm, darboans un paas subjektivittes veidiem?

Var teikt, multimodl domana (vai pat universl)?

Vai kas vl interesantks?

7.8

Daas pieejas im jautjumam jau ir bijuas.

Teiksim, postmodernisms (kur gan no subjekta relativittes kaut k uztaisja subjekta nvi, jaunu vienkrojumu, kur lielkai daai ptniecisko uzdevumu bs neadekvts).

SMD (kur gan subjektu, vismaz vrdos, t k noliedz).

Dialoisms un V. Biblera dialoika...

J.7.3

Vai tlk attstba pc dialektikas btu dialoika? Vai ar ir reiz daudzi tlks attstbas virzieni? Kdi?

8.1

Piezmes. Par to beci, kuru es (galgs neprofesionlis, bet tas jau nenozm, ka nevajag domt) lietoju dotajos jautjumos, ar aj tekst.

Es saprotu t.

8.2

Subjekts - tas, kur dara, pretstat objektam, tam, ar kuru tiek darts.

Vai tas, kuram piemt, pieder pabas vai kur atrodas kds attiecbs, - kuram ir predikti.

Vrdu sakot, darbbu, attiecbu vai pabu nesjs, veicjs.

Ja man uzkrt ieelis, tad tas ir uzkritiena subjekts un es objekts; bet o procesu var skatt ar no otras puses, kur es esmu ieea uztveranas subjekts, bet ieelis ir objekts.

8.3

Visbiek gan ar subjektu saprot (un ne bez pamata) tdu, kam piemt apzia, - cilvku, kdu cilvku kopu, visu cilvci dotaj moment vai pat vstur; perspektv - ar citas saprtgas btnes un civilizcijas vai to grupas... Ticb, protams, ar Dievu, k varbt pat viengo sto subjektu.

8.4

Tad lk, empriskais subjekts - cilvks, to kopiena utt. - var saturt, lietot pat vairkus transcendentlos subjektus.

T.i., visprgos darboans un attieksmju veidus, idejas, kas rda, ko tad nozm bt subjektam, k to sti dara.

Piemram, ticbas subjekts un zintnisks domanas subjekts ir dadi bvti (lai gan var kop bt vien un tai pa cilvk, kura subjektivitte, kop emta, tad iznk vl saretka). Vai atkal pirmatnjais, seno Austrumu, antkais, viduslaiku, jaunlaiku, msdienu subjekts...

Ldzgi k es tikko minju par personbu, cilvks k subjekts nav glui tas pats, kas vispr cilvks.

8.5

Un taisni is otrais subjektivittes veids (transcendentlais) vstures gait var interesanti mainties un attstties. Ir iespjams, ka dotais cilvks paliek cilvks, ka vi pat paliek t a s p a t s cilvks, - bet k subjekts vi var tapt stipri savdks.

Skat., piemram, Vladimira Biblera darbus.

(Lai gan var btiski mainties ar empriskais subjekts, un ar os variantus ignort nevajag, jo pai, protams, fantastik.)

8.6

Subjektivitte mains pat msu acu priek, un jau krietnu laiku. Dieml o procesu prk biei uztver kaut k traiski, it k pasaule un saprts vispr bruktu

kop. Bet, manuprt, runa atkal iet par mcanu, mcanu jauno, t.sk. relatvo

un maingo, subjektivitti lietot - un ar paam attstt.

8.7

Tas gan ir raksturgi zinma veida domanai: daudz prdzvot un maz dart.

Un, iet, vrtbu domana vispr ir par daudz primitva, lai ar to vartu risint nopietnas problmas (to rda ar msdienu ekoloisma krze).

8.8

Un, pai XX gadsimt, cilvkam iznca, pie tam visai nesagatavotam, daudz saskarties un konfrontt ar lielm masu kustbm, varenm birokrtiskajm un politiskajm sistmm utt. Vienu dau domtju (bet jo vairk jutju) tas par daudz nobaidja.

Bet citi, iet, ska s bailes ekspluatt.

8.9

Dieml cilvka padarbbai mdz piegriezt par maz vrbas, cilvku prk biei skata tikai k kdu dabas vai socilo spku darbbas objektu.

Vai pat vispr kaut k... statistiski, un tad cilvka izpratni skar ar statistiskajai pieejai piemtoie trkumi, bet tie nav no mazajiem...

Savukrt, skatot padarbbu, aizmirst par metodm, un tad paliek kaut kds bezsatura selis, gan it k oti rados, bet vien tri deklaratv lmen.

J, j, tri dekoratv lmen...

J.8.1

Protams, ar te var vkt informcijas (ideju) fondu un ptt, k subjektivitte un objektivitte ir attstjus, kdas bijuas un ir to formas un metodes, kdas likumsakarbas ai tm var atrast, un kdas ir tlks attstbas iespjas. TRIZ ptjumos metode ne reizi vien ir vedusi pie ievrojamiem pankumiem.

Protams, var gadties, ka ar pats skotnjais tmas formuljums (ko tad sti ms mekljam) darba gait bs jmaina. Un iespjams, ka jau tagad, skumam, var izdomt labku, dziku, perspektvku (bet pc tam varbt vienalga maint). Tas ir normli.

9. Un vl.

J.9.1

Vai atsevi lse var kaut kd zi (kd?) uzemt sev visa okena (teiksim, visa sociuma vai apgts Visuma daas) bagtbu un bt tam sav zi (un kd?) ldzvrtgs partneris?

J.9.2

Vai te vartu bt kds sakars ar Igora Akurina minto matemtikas un teortisko dabaszintu attstbas tendenci - kad iekaujos topoloijas tiek nomaintas ar attlojoajm?

(Dieml es neesmu matemtiis, un o ideju es uztvru drzk filoloisk lmen.)

J.9.3

Un, starp citu, vai s idejas var kaut kd veid prnest ar uz tehniku?

Mana, materils, pat kda mana-okens, kas sastv no vienkriem

elementiem - un tda, kas sastv no oti attsttiem un dadm iespjm bagtiem atomiem, elementiem? Ko tas vartu dot?

J.9.4

Un mana, kur elements ir ekvivalents visai sistmai (kd zi - un kd veid to pank?).

J.10.1

Vl dai jautjumi.

Ir lietas, ir dzvas btnes, ir saprtgas btnes un civilizcijas - bet kas tlk?

Teiksim, kas btu hipersaprts? (Variantus?)

J.10.2

Vai abi ie jautjumi - par individul cilvka nemirstbu un par postpersonbu vai prpersonbu - var saiet kop?

J.10.3

Ko viss ais tms vartu dart fantastik?

11.1.

Tlk.

J.11.1.

Kdas iespjas var rasties, ja cilvki prrakstsies un dzvos nevis dabas dotaj tri bioloiskaj ermen, bet mkslg, paradt - vienkroti izsakoties, dator?

J.11.2

Bet tmekl?

J.11.3

Vai vl neierastks forms (kds)?

J.11.4

Vrds dators gan te bs par auru, tas par daudz piesaista iztli un domanu msdienu datoriem un to patnbm.

Kas jdara, k jpaplaina savi priekstati, lai fantzija un domana tiktu r no dots aprobeotbas?

11.2

Un lieki ir teikt, ka msdienu datori vl nedom.

Domana vl nav pietiekami izzinta - un informtik lietojamajos modeos tiek tverta joprojm daudz par primitvu, stipri nabadzgi...

Piemram - stenb domana nav tri individula lieta, t nemaz nevar rasties izoltam indivdam. Lai vispr btu domana vrda piln nozm, ir pamat jbt komunikcijai un darbbai. Ir jbt kultrai... un laikam jau ar attstbai.

To k nozmgu trkumu domanas izpratn atzm ar J. Murakovskis.

28=12.

Atkpe 3.

Ideju par radoo spku sintzi gan ar nevajag prsplt. Nav t, ka burtiski viss pc krtas ir viendi svargs un dzelaini nepiecieams.

K iznca padomju laika progresvajam filozofam, bet noteiktam mkslg intelekta pretiniekam valdam Ijenkovam.

(Progresvs tiem laikiem. Msu diens, protams, krietna daa via uzskatu ir novecojusi tau ir idejas, kuras saglab radoo potencilu ar tagad. Ttad tomr joprojm progresvs ja mekl dergo via doman, nevis nodarbojas ar abstraktu vrtanu vispr.)

Visvisdi izkritizjis o ideju (tai skait pamatoti atzmjis, ka ts piekritji mdz

nepietiekami emt vr saprta komunikatvo, socilo dabu), Ijenkovs vienbrd tomr nonk diezgan tuvu ts atzanai. Vi raksta:

Tiesa, var iet pa citu ceu mint radt tdu manu, kuru vartu k ldztiesgu iekaut msu dabiski attsttaj cilvku civilizcij, lai to uzaudzintu par domjou btni uz msu materils un gargs kultras pamata.

Bet - vrtbu domana tiem ir kas neprspjams! - vi tlt atrod iespju, k, piedodiet, izlocties:

Tau tad manu nktos uztaist absolti ldzgu dzviem cilvkiem. To nktos apgdt ar visiem, bez izmuma, orgniem, ar kuru paldzbu dzvais cilvks piesaists/pievienojas (приобщается) gatavajai cilvces kultrai un to asimil. Vajag, lai dai btnei piedertu visa cilvka jtu pilnba. Citdi tai paliks slgtas pasaules mkslas un dzejas drgumu krtuves durvis. Un tad t paliks nepilngi attstta td zi, k rados iztles, fantzijas spja. Rezultt via nesps domt dzvo cilvku lmen (...)

(Par elkiem un ideliem. Ильенков Э.В. Об идолах и идеалах. 1968, стр. 306 - 307, 2006, стр. 300. eit mans tulkojums.)

Vjais punkts te ir vrdos absolti ldzgs.

Es pats sev neesmu absolti ldzgs pc brtia daa atomu man jau ir nomainjusies. Vai tpc es neesmu cilvks? Vai tas, kuram nestrd redze vai dzirde, vairs nav cilvks (un ko tad Ijenkovs ir domjis ar jtu pilnbu sajtas, emocijas, abus)? Un vai cilvks, kur sliktk (vai savdk) przin dzeju, vairs nav cilvks?

Cilvces kultras fonds ir radts un pastv ar zinmu darba dalanu un mijiedarbbu, komunikciju - nevis visiem viendi vai vienmrgi przinot visu.

Sakot absolti (t teikt, visu vai neko), patiesb galgi aizmiglojas jautjums, ko tad sti tur vajag, bet ko ne visai un kpc. Rel problma (bet tda tiem pastv, tiktl jau Ijenkovam ir taisnba!) tiek aizmlta ar abstraktu deklarciju.

Un tas viss - dialektiim un konkrtuma piekritjam Ijenkovam, kur pats das nedzvas abstrakcijas ir daudzkrt kritizjis...

Atkpes beigas.

13.3

Tlk,

J.13.1

Pieemsim, ka fizisko, rjo ierobeojumu vispr nav, ir tikai tdi, kas saistti ar paa cilvka, personbas utt., pabm un problmm, - bet fizisk un tehnisk zi mums ir neierobeoti plaa izvle.

Kds forms tad vartu pastvt - un attstties - cilvks un saprts?

J.13.2

Vai msu jautjumiem var ko dot, teiksim, teoloija un tai tuvs filozofisks pieejas (kam, k zinms, ir darana ar tik absoltm un absoltam tuvm lietm, ka pat izskats problemtiska to rel eksistence)?

13.3

Nesaprotiet t, ka es gribtu cilvku padart par dievu!

Pirmkrt, Dievs ir defints t, ka kt par viu nav iespjams (piemram, VISvarenba).

Otrkrt, Dievam (un dieviem) ir kults - bet saprtu, k teicis, iet, estertons, vieni pieldz, bet citi lieto. Es gribu to lietot. Cilvks ir cilvks.

13.4

Pie viena.

J.13.3. Kda apmram vartu bt datorizta fizika tas ir, tda, kur pai pamati un pai elementrie objekti btu nevis kaut kas vienkrs un pabm nabadzgs - bet iespjm bagts, gudrs k dators?

Piemra pc, divu elementru objektu sadursme nevis k vienkra - bums! - lieta, bet saistta ar kaut ko ldzgu skaitoanai, datu apstrdei (un ieganai), varbt stratijai?

14.1

Tlk.

J.14.1.

Kas jievro, lai da preja (uz datorisko bzi vai vl kda) nebtu destruktva vai degradjoa, bet gan pozitva? Teiksim, lai js pats vartu bt ar tdu apmierints?

14.2

Manas jau paas par sevi neko daudz nenozm. Aiz tm ir dziks process - cilvka iespju palielinana (un k ar tm tiek gal). Te (visticamk) ir galvens problmas...

J.14.2

Kdas patnbas, iespjas un problmas btu sabiedrbai, kas sastv no radikli dada fizisk - un pat fizikl - tipa cilvkiem?

J.14.3

Bet cilvkam ar dadm (secgi vai pat vienlaicgi) fiziskajm formm?

Piemram, d (vl samr vienkr) variant: kad katrs dotais cilvks pastv vienlaicgi makrofiziskaj (parastaj) un datoriskaj form.

Teiksim, ldzgi k Matric. Lai gan tur tas viss bija izkropot veid. (Pie tam gan no varas, gan no revolucionru puses; t jau ir parasta lieta, ka revolucionri mdz radt jaunu viengo patiesbu, jaunu mitoloiju.)

J.14.4

Kdas jauktas un kombintas fizisks formas vispr vartu bt, vismaz fantastik?

Kdas vartu bt dinamisks, maings formas?

Kdas idejas te vartu dot laika manu fantastika?

14.3

Vai es pats domju, ka cilvka preja uz citm fiziskaj formm reli notiks?

K to lai em.

No vienas puses, jauns iespjas ir jlieto apdomgi, t, k tas vajadzgs paam cilvkam, - un nevis cilvks jlieto t, k vajadztu m iespjm.

No otras puses, nekdiem iepriekdotiem tabu te nevajadztu bt. K, piemram, visdm cilvka defincijm vai vl kdiem pavrtgiem principiem, ko var saraot

trs lrumus dien...

Visticamk, ka agri vai vlu (tas nav zinms) kaut kas ldzgs bs. Cilvka fizisk bze kaut kd mr mainsies

14.4

Fantastika var paldzt kaut ko redzt uz prieku, bet galvenais attstt pau spju skatties uz prieku.

Un fantzijai nevajadztu kautrties ar no visradiklkajiem variantiem kas vl nenozm, ka tiei tdi varianti stenosies.

Vajadztu vairk attstt pozitvo skatjumu, pie tam dados veidos. Bet katastrofisti uzradsies pai, k muas, par tiem nav pai jrpjas.

14.5

Tomr ir jocgi dzirdt/last autorus, kuri gatavi izslgt no cilvces katru, kas viiem nepatk. Vai last solda autora rakst, ka nemirstgajam bot, t teikt, pc defincijas garlaicgi vai ka vi zaudot stimulus dzvei (it k pats autors btu dzvojis tikai nves pc)... Tik ausmgi arhaismi sti neliecina par krtgu domanas darbu.

15.

Un vl.

J.15.1

Kas racionls un perspektvs (bet kas varbt ne visai) ir pareizj t sauktaj transhumnistu (un imortlistu, nemirstbnieku) kustb? Kdas nozmgas problmas vii ir apzinjui un mina risint, bet kdas varbt palaidui garm?

J.15.2

Lk, ideja par tehnoloisko singularitti, tas ir, momentu, kad progress sasniegs bezgalgu (no msu pareizj viedoka) trumu: manuprt, atkal vienkrojums - lai gan pagaidm visai interesants.

Bet k vartu o ideju attstt, tai skait padart izvrstku un daudzpusgku, teiksim, fantastik?

Viens piemrs uz labu laimi. Pieemsim, ka singularittes ir uzreiz vairkas: teiksim, trs attstbas joms trs patrinjumi ved paralli uz trim neviendm singularittm kuras, esot vienas civilizcijas ietvaros, tagad sk t vai citdi mijiedarboties...

J.15.3

Un vl. Kda btu fizika, ja ts elementrajam objektam (teiksim, materil punkta analogam) btu singularittei (tehnoloiskajai) ldzgas pabas? Ja viss sastv no tda tipa singularittm?

16.

J.16.1

Vai ko jaunu (fantastik) personbas tm - un vispr viss ais tms - var dot ar laika mana?

Vismaz kdus jaunus jautjumus?

Un vispr hronofantastika (bet t var nozmt ne tikai ceoanu laik, ne tikai to, ko parasti mdz saprast ar laika manu)?

J.16.2

Kdas idejas jau ir bijuas fantastik?

J.16.3

Kdus jautjumus vis ai tematik vl vajadztu uzdot?

***

...Tiktl par fantastiskm lietm.

Tagad atkal par tuvkm!

78. URKT VAI ATTSTT?

1.1

Domjams, ka, prmaim dzv arvien patrinoties (un dadojoties), aizvien lielku nozmi iegs cilvku spja valdt paiem pr sevi un paattstties.

Kas, manuprt, ir jmca un kam ir vajadzgas metodes.

Bet vecs pieejas - (1) atlase un (2) plika motivana - ders arvien mazk.

1.2

Lk, skol cilvku nemitgi motiv mcties, biksta (un prsvar pat caur negatvo, un reizm ar oti spgi) - t viet, lai iemctu mcties (nerunjot jau par to, lai iemctu strdt paam ar sevi).

1.3

Nu un cik spoi tad ir rezultti - pc triljoniem motivcijas minjumu ar miljardiem cilvku??

1.4

Bet kas tad cits tur varja iznkt?

Iedomsimies, ka lasanu, rakstanu, rinanu vai autovadanu nemaz nemca (vai vismaz krtgi nemca) - bet tikai motiv...

1.5

Un vai tad tikai skol, prj dzv ir btb tpat.

(Vienalga, vai to dara citi, vai ar cilvks pats ar sevi, bet apmram td pat veid!)

1.6

Un no t ms kopsumm visvairk cieam, nelietba jau nepastv ne tuvu ne td masveid k nevarana.

1.7

Cilvks tiek drzk urkts nek attstts - bet cik ilgi t vl vars?

2.1

Starp citu, gandrz katrs ir gribjis - un daudzi pat ne reizi vien - kt labks, nopietni kaut ko jaunu iemcties u.tml.

Bet kur tas viss - pamatmas!! - paliek?

2.2

J, zinu, saka - vajag gribt pa stam.

Un vai daudziem is tukais atrunas vrds, is bezsatura piekari, ir paldzjis?

Un vai pa stam vajag tiei gribt? Varbt tomr - mct, un tiei tas bs efektvk?

Bet, ja visu laiku spie tiei uz gribanu, tad, iet, var rasties ar pretjais efekts - un pat problmas ar veselbu.

2.3

Statistikas (pat visdragks) te gan laikam nav, ie jautjumi nevienu

neinteres.

Vai ar - visiem jau iepriek viss ir skaidrs. Nu t, k jau mdz bt, skaidrs pats par sevi.

Tas ir, bez mums...

2.4

Ptnieki, kurus is jautjums tiem ir interesjis (piemram minu tdus autorus, k psihologi Viktorija Jurkevia un Alla Prihoana В.С. Юркевич, А.М. Прихожан), ir atzmjui, piemram, virkni tipisku, gandrz visiem raksturgu kdu un trkumu minjumos uz ko labku...

Ttad zintne o to jau zina. (Patiesb zina diezgan daudz, tikai, iet, nesavkt veid.) Kpc to nekur neliek liet? Kpc eneriski neattsta tlk?

2.5

Vai tpc, ka avarjua automobia tomr ir l, bet sabojtas cilvku dzves ir pierasta lieta?

Vai tpc, ka ms grib nodarbint ar daudz svargkiem jautjumiem - piemram, ar ko devidesmit devtais genders atiras no devidesmit astot?

3.1

Patlaban, kad uzsvars pamazm priet no cilvku darba laika ekspluatcijas kpinanas (ai jom, iet, maz ko vairs var iegt klt) uz brv laika ekspluatciju (lai cilvks prk to, ko vii grib, - un vispr lai izturas t, k vii grib), - patlaban ideja, protams, nav populra.

3.2

Pat gribas jdziens pazd no psiholoijas grmatm.

(Un cilvks tur, iet, paliek par tdu k motvu jkli... vai vi ar pazuds?)

Bet, ciktl to vl kur lieto, griba joprojm tiek saprasta pa vecam, drzk k piespieana, spiediens, spks, nevis k mcana, paorganizcija (vai vl k attsttk)...

3.3

Tau, ja nopietni grib ko sasniegt, tad ar to visu rinties nav lietdergi.

Pie aka tos krmus!

3.4

Piezme. Protams, pai motvi jau nekur nepazuds. Tpat k, zintnei ejot tlk, nekur nepazd molekulas vai atomi... Jautjums ir taisni par to, lai ietu tlk.

4.1

Padomju laik bija vl divdomgk: padomju sistmas idels faktiski bija cilvks ar dzelzs gribu - k partiznis, kur gst iztur visas spdzinanas -, bet tds, kas ar paklausgu entuziasmu izpilda visus partijas un valdbas lmumus...

Dzelaina, bet tda k apdrzta griba. K rakstja Vladimirs Majakovskis: no iem cilvkiem vartu taist naglas, un pasaul nebtu stiprku naglu.

K jau reizm mdz bt, izcilais dzejnieks bija uzminjis: taisni to ar cilvkiem minja dart...

Vienu laiku pat atklti runja, gan ne par naglm - par skrvtm.

4.2

Un nav liels brnums, ka ar padomju zintn gribas jomas izstrde pai tlu

netika. Galu gal tpat traucja sabiedriskaj sistm valdo pieeja - ekspluatcija!

4.3

Starp citu, padomju sistm tika prlieku romantizta pat nve (varonga).

Ja vl I pasaules kar krievu (tpat k citu valstu) propagand varonis visbiek uzvarja un palika dzvs, tad II pasaules kar esot savairojusies tiei varongas nves propaganda.

Bet tda palika - sav zi, maint veid - un nebija glui retums ar miera laik. Tas kaut ko liecina par sistmu un par ts domanas veidu...

4.4

Sistmisko bardaku nereti kompensja upuri no cilvku puses. Gadjs ar, ka cilvku upuri. Par tiem gan nepriecjs - bet tomr uzupurans (upuru neanas) ideja bija pastvgs padomju domanas komponents.

5.1

Zintnes jomu tdas lietas parasti ietekm nevis tie un direktv veid, bet mazk tverami, caur, t teikt, visprjo atmosfru (t saukto virsmodeu sfra).

Vai ar caur domanas ievirzm, kuras iegst pietiekamu prsvaru pa zintnieku kopien un ts ptjumos (paradigmu sfra).

5.2

K psihiatriem iesita galv 1950-to gadu spoie psihofarmakoloijas pankumi, un kop t laika vii savu domanu ska arvien vairk paurct zem tabletm - kur vajag un kur nevajag.

5.3

Otra liel-mode, freidisk, k man iet, uzkundzjs caur abm sfrm, bet vairk caur pirmo, rpuszintnisko. Pati Rietumu kultra bija gatava tam, ka galvenais ir dakarties pa prdzvojumiem - un visvairk pa okjoiem vai tml. Pie tam vislabk te noderja sekss.

Seksulo tematiku ar msdiens mdz izmantot samr daudzveidgai cilvku smadzeu dakaranai.

5.4

Abas sfras var ietekmt ar nauda un vara, tau grti pateikt, kd mr.

Prsplt to lomu tomr nevajag, tad visbiek iznk nenormli vienkrojumi.

5.5

Tau gads visdi. Piemram, ekonomikas zintnm marksistisko modeli nereti - un ms Pai Zinm Kur - uzspieda ar varu. Ar vlkajai ikgas modea dominanai galvenie cloi bs rpuszintniskie.

5.6

Jautjums. Kas pa zintn ir tds, ka var kda ideja vai pieeja uzkundzties un nomkt visas prjs?

Kpc nenostrd brva un kritiska pieeja, bet biei vien ir jgaida ilgs laiks, ldz mains valdo - starp citu, atkal v a l d o , nomco! - paradigma?

Kpc nav nekda reflektv, virsparadigmu domanas lmea vai tml.?

iet, metodologi te sk pamazm ko maint bet...

6.1

Ir autori, kas raksta stiprk - (nevis par brv laika, bet) par paas cilvka personbas, un ne vairs vienkri darbaspka, ekspluatciju...

Un td pieej cilvkam ir fundamentla pretruna: ekspluatcija gan kav cilvka attstbu, gan vienlaikus pati to pieprasa.

6.2

Faktiski droi vien mins cilvka personbu visvisdi izvazt, ldz galu gal tri negribot nonks pie t, ka bez nopietnas attstbas tomr nevar...

Vai mums - cilvkiem! - du ilgstou (un ne bez upuriem) pu vajag?

6.3

Pie viena.

Vai var prognozt (un aprakstt, teiksim, fantastik) tdu ekspluatatoru grupu pardanos, kuras savu (t vai citdi saprasto) labkljbu balsts ne vairs uz naudu un pat ne glui uz varu, bet drzk tri uz cilvka gargs sfras un personbas ekspluatciju?

Neteiksim, ka vstur it nekas tds nebtu bijis, - bet k vartu bt jaunos apstkos, msu diens un nkotn?

Tai skait cik lielu patstvgu (un nevis tikai atvasintu no varas vai naudas) nozmi ds ekspluatcijas veids (veidi) var iegt?

eit visinteresantk droi vien btu relismam tuv fantastika.

6.4

Un zinm mr jau tagad...

Faisms un komunisms ir bankrotjui - bet pati tieksme taist ideoloijas un mint no citiem ko izspiest ar smadzeu kompostranu, t joprojm plaukst.

(Lai gan Lubjankas faisti Krievij ir atradui jaunu pieeju, kura ne prk spie uz ideoloiju. Bet tur atkal vajag varu, tdu k Krievij.)

Vai no katras irbas var lst lauk visvisds ideoloiskais planktons - un agresvi diktt savus noteikumus cilvkiem...

(Un kas no planktona vl var izkoties?)

6.5

Kaut vai t pati genderans: atrod trs patus, kas ar seksu nodarbojas drusku cit vz nek prjie, pasludina to par jaunu genderu un par bezgala svargu lietu, nolob varas orgnos - un, iet, liks skols to visu mcties no galvas, obligt krt piebzt savas smadzenes ar viu seksu...

J, tas ir sava veida mrketings.

6.6

Norml krt te tau pietiktu ar visprgku patiesbu: ja cilvks ar savm dvainbm nedara citiem aunu, tad t ir via darana un nevajag viu ne apspiest, ne ienst.

6.7.

akarans pa jautjumiem, k kur genderis emas, te absolti nav nepiecieama.

Un, ja tda tiek uzspiesta, tad tas jau pats par sevi ir cilvka brvbas ierobeojums un tiesbu prkpums. Briesmas draud taisni no tiem, kuri sk savienot liberlisma un faisma pamienus.

6.8

Un varbt reizm tos patus nemaz neatrod, bet gan izdom tdi jocgki filozofi

savos kabinetos - un tad sk ar skubu ieviest dzv...

6.9

Vai atkal ekoloisma jocii: piemram, atbrvotji, kas palai va (nolaupa) cilvka turtus dzvniekus - lai tie brv dab nosprgst!

Ko tie parasti nekavjas dart, ekoloismam par slavu.

6.10

Pats interesantkais - ka daa publikas visus os ideologus em nopietni!

Imunitte par vju...

Vairk smieties vajag, vairk smieties! Tas ir veselgi.

6.11

Nesen (samr nesen) neomakartisti (skotnjais makartisms bija 50-jos gados ASV, kad t nobijs no komunisma, ka c ar to ska lietot daas komunistiem raksturgas metodes) uzbruka Doanai Roulingai, Harija Potera autorei - via esot kaut ko ne t pateikusi genderniecbas jom.

Roulingas izteikumi (protams!) tika interpretti patvagi, klau lmen... Bet mini nu skaidroties, ja burbulis jau ir uzpsts.

6.12

Interesanti, vai ar to kds jau ir uztaisjis naudiu - vai karjeru? (Publicitti - droi vien ir.) Vai ar ideoloiskais kapitls eit jau bija pavrtba?

6.13

Vai ar tiem, k raksta dai autori, ar tdm lietm tiek novrsta publikas uzmanba no relm problmm, kuras varenie grib risint pa savam?

Var jau bt, ka no visa pa druskai. (Situatvas koalcijas?)

6.14

T vai citdi, ir acmredzams, ka jocgie neoliberi (kuru piekoptais brvbas jdziena paveids apbrnojami atbilst tiei mrketinga interesm) grib ms... grib ms t neoliberli un neopamatgi regult - ko ms drkstam teikt (un domt), bet ko n.

Makartiskais liberlisms, visai interesants mikslis.

Vai mrketiskais, nekdas starpbas. sk, makartings!

7.1

Manuprt, pastv zinms politisks uzdevums (visvairk droi vien kreisajam sprnam, socildemokrtijai) - nodroint maksimlu pieeju (idel: visiem - visu piekuvi!) saturgam brvajam laikam un attstbas iespjm.

(Tai skait, k jau teicu, paattstbas spjai un ts prieknosacjumiem.)

Uzdevums, btb ne mazk svargs par tradicionlo socili ekonomisko intereu un tiesbu aizstvbu.

(Bet atbalsts tam plas tautas mass - bs tomr laikam mazks.)

7.2.

Pretj gadjum var, tai skait, augt destruktvu aktivitu skaits un,

- pieaugot brv laika nozmei sabiedrbas un katra cilvka dzv,

- pardoties arvien jaunm tehnoloiskm iepjm un socils dzves formm,

- k ar arvien jaunm un jaunm problmm un izaicinjumiem, -

tas var radt ar tdas jauna veida krzes, kdas vl ne fantastik nav bijuas pazstamas...

7.3

Pie tam brv laika\personbas ekspluatcija var bt stipri daudzveidgka nek darba laika\darbaspka ekspluatcija - un tai acmredzot radsies jauni un jauni veidi...

7.4

(Varbt, ka taisni aj jautjum bs galven irtne - vai viena no galvenajm

starp politiku darba vai tr kapitla interess.

T ne tuvu nesakrt ar robeu starp uzmjiem un darbiniekiem, nedz ar starp partijm.

Lielkajai daai uzmju intereses faktiski ir vairk aj, darba politikas pus. Bet viena daa no vecs Eiropas socilistiem - dvain krt jo pai tie kreiskie - ir sav patnj veid korumpjuies 1968.g. patrtju revolcijas ietekm un nereti skrien vai neoliberiem pa prieku.

Gan ne tuvu ne visi, protams.

J, laikiem mainoties, mains ar robeas, reizm pamatgi.)

7.5

Nerunjot jau par to, ka cilvka attstba neizbgami ir vajadzga kaut vai tai paai saimnieciskajai jomai - tikai ts prstvji to mdz saskatt slikti, ne tlk par savm tuvkajm, dotaj moment prredzamajm vajadzbm.

T teikt, tausts ar degunu un nereti ar krt uz deguna, bet ir pieradui un uzskata to par normu.

7.6

Un t ir ne tikai biznes. Savulaik Latvijas skolm pienca ES nauda cilvka potencila attstbai. Kas notika tlk? Labkaj gadjum sapirka datorus, bet visbiek lpja jumtus un tamldzgi. Labku ideju izgltbas darbiniekiem acmredzot nebija.

Parasti gan ms visi gauamies, ka trkst tiei naudas...

7.7

(Un vl. Kpc saturgas laika pavadanas ir daudz mazk nek btu vlams? Ar - ja ne visupirms - tpc, ka saturgk nereti ir grtk.

Bet kpc grtk?

K izdart, lai tas nebtu [tik] grti? K s grtbas prvart? K padart s prvaranas vai apieanas iespjas plai pieejamas?

7.8

Parasti mdz ar motivanu, pat vienkri ar morles lasanu. Bet ms tau redzam, ka tas neko daudz neldz!

Ttad?...)

8.1

Starp citu, skola vispr ir sav zi jocgs iestdjums. Zinanas, izgltba ir vajadzga k gaiss - tpc sarauj, elpo, elpo, elpo labk... lai...

...lai nedabtu sliktu atzmi!

Vl jautjums: kas notiktu ar izgltbas sistmu, ja no ts pki pazustu bailes?

8.2

Starp citu, ar morle ir da zi jocgs iestdjums. Sarauj, sarauj, esi labks, labks, bet, ja neiznk, - mocies, mocies, mocies ar sirdsapzias prmetumiem vai vl ko td gar... Ne visiem t kurbulana paldz? Nu tas jau tpc, ka vii ir slikti! Bet pati kurbulana ir vienmr laba, jo t tau ir morle!

(Prt nk krievu paruna: Es prieknieks - tu muis, tu prieknieks - es muis...)

8.3

Un t jautjums par metodm atkrt pats no sevis.

Labiem slimniekiem apvrdots biezpiens vienmr paldz, un basta. Lai neviens neaubs, ka ts ir labks zles!

Jautjumos, kur klt ir tikusi morle, zintnisk domana var pki prtrkt,

dodot vietu plikai vrtanai. Legalizta bezpaldzba. Vai pat svtta.

8.4

Lai gan varbt ar ai jom kds progress jau ir - senk tau cilvkus vispr daudz pra vai sita, skol un vai uz katra stra.

Un vl manas pieredzes laik uz cilvkiem skol diezgan daudz bva. Nezinu, vai tagad ir palicis tpat un, ja ir, vai tagad cilvki no t tiem kst labki.

8.5

Visum rodas iespaids, ka cilvka psiholoisko problmu jom sabiedrb (jo pai masu psiholoij - bet ne tikai!) nedalti valda divi savstarpji pretji stereotipi.

(1) Viss ir no dabas (no gniem vai tml.)! - kas ir ar atlases pamat.

(2) Vajag tikai gribt! - kad atlasi lietot nevar.

os lozungus lieto un kombin haotiski, pc tbra vajadzbas, ne par kdu loiku nerpjoties.

Un, cik brnigi, t tiem var izskaidrot un pamatot itin visu!

VND+VTG=VKTV (viss, ko tik vajag)!

Viss atkargs no dabas, bet vajag tikai gribt!

sum, cilvkam var vai nu iegrst tableti, vai nolast morli, un tas ar viss.

Es, protams, vienkroju, bet diez vai stipri.

9.1

Starp citu, tuvkaj vsturiskaj period droi vien paliks sliktk.

Acmredzot var sagaidt, ka, minot no cilvka izspiest arvien vairk ar veco pieeju paam cilvkam, kopjais spiediens uz cilvku un motivcijas masa turpmk vl pieaugs.

Un ttad varbt ar dadu neveiksmju un patoloisku reakciju daudzums.

9.2

Un, starp citu, atbilstgi var pastiprinties ar humanitrs sfras tendence iztlot pau motivciju (tas ir, veco pieeju, no kuras bs spiesti cert arvien vairk, stenb varot arvien mazk!) par sazin kdu milzgu un bezalternatvu vrtbu.

Pat par svtumu* vai vl ko td gar.

* (Kaut gan morle jau tagad ir svt govs. Strd t vai nestrd, uz labu vai uz aunu - bet apaubt nedrkst.)

Bet par racionlajm alternatvm ststt visdas ausmentes, robotu pasakas. (Argumentu var pietrkt, ausmentes, iet, nekad neaptrkst.)

Vai ar apelt pie abstraktm miglas bildm, teiksim, pie t saukts cilvka dabas. (Agrkos gadsimtos cilvks droi vien pc dabas bija perams.) oti rti: nodeklar - un vairs nekas nav jpierda un nav jdom tlk.

Tikai neko neaiztieciet un neapaubiet, tikai dodiet dalbt pa vecam! Tlt, tlt ms beidzot bsim pavisam pareizgi norui sts vrtbas no nestajm, labos motvus no sliktajiem, un viss bs krtb...

9.3

Un, dabiski,

Kur par daudz ir svtumu,

Tur nek nav svta.

Tur, kur visi varoi,

Varonba lta.

(Valdis Artavs, ap 1985., rakstu pc atmias.)

T jau ir bijis padomju gargs krzes laik. (Ap 1970-jiem gadiem, o krzi varbt var skaitt par padomju laik priekpdjo.)

9.4

Bet tagad, kad nav partijas/valsts monopola...

Tagad varbt vienkri vl vairk vilks katrs uz savu pusi: humanitrie specilisti sav gar, biznesa audis atkal sav... utt., utt.

Un maz kur no viiem gribs sadzirdt ar otru.

Rezulttu gan nebs, toties visiem bs savas vrtbas.

9.5

J, tds paradokss pastv: vec sistma pastiprina savu darbbu tiei tai laik, kad t vairs neder. Var teikt vl vairk tiei tpc, ka t neder!

(Piemram, inkvizcija ska pa stam trakot ne jau paos viduslaikos, bet tiei Renesanses laik kad, domanai vispr kstot brvkai un varenkai, arvien vairk brieda nosacjumi ar paas reliisks domas tlkai attstbai. Tau da zi dedzint ir vieglk nek domt... un ietami drok.)

10.1

Tau ja nopietni grib ko sasniegt...

Smadzenm vajag dot instrumentus, ts vajag attstt un nevis dakart.

10.2

Vlreiz: bt paam sev ir jmcs. Un ne tikai atseviu, drzk gadjuma rakstura, motvu un atziu lmen, bet ar sistemtisk, metou lmen.

Ergo, tas ir ar jmca.

Precizu, nevis juzspie, bet jmca, ts ir dadas lietas!

11.1

Piezme.

Pretrunas starp zintnisko racionlismu un dam humanitrajs joms kultivtajm tradcijm, starp mrorientto un vrtbniecisko domanu utt. (bet 1960-to gadu terminos - fiziiem un liriiem) - reli pastv.

Lai ar konkrtie jautjumi vstures gait mains (piemram, odien diez vai kds jauts, k reizm toreiz, vai vispr ir vajadzga mksla).

11.2

s laiku pa laikam atdzimstos diskusijas gait liriu domanas prstvji reiz

izvirzja ar ideju, ka ar pa zintniskaj doman var notikt humanitr

revolcija.

11.3

Pamats tam ir.

Pati zintne un zintnisks domanas stils mains. Ja kdreiz o stilu noteica prsvar fizika, tad vlk arvien lielku ietekmi ieguva domana sistmu pieejas (kiberntika u.c.) gar un zinm mr bioloija.

Pilngi iepjams, ka turpmkaj attstb arvien lielku lomu spls kaut kas no humanitrs jomas.

(Kura, galu gal, pta vl augstk attsttus objektus un prasa - cita lieta, vai ar dab! - vl attsttkas domanas metodes.)

iet, pa druskai tas pat jau ir scies.

11.4

Tikai es nesaprotu, kas te ko priecties liriiem...

11.5

Kad notiek revolcija fizik, tad vispirms un visvairk galva sp fiziiem (un tikai pc tam vsturniekiem, rakstniekiem vai cilvkiem no ielas). Taisni viu vecs pieejas izrds nepilngas vai nedergas, taisni viiem ir jmains vispirms un visvairk.

11.6

Bet lirii sav... hm, naivum aizmirst, ka humanitr revolcija visupirms brauks pri viiem - un ka pc tam bs jau cita, jauna humanitr domana...

11.7

Bez tam - vrtbu domanai (vismaz parastajai) vispr mdz bt grtk mainties (jo vairk - gudri, nevis primitvi mainties) - kas vl vairk saasins problmas.

11.8

Lai gan, manuprt, prmaias zintn (un vispr doman) bs vl lielkas - un pau galveno lomu nospls pat ne humanitr joma, bet gan metodoloisk.

Ejam tlk.

12.1

Ttad rado darba sabiedrba k perspektva.

Nereti dom: vai visi bs spjgi priet uz jaun tipa darbu? Atsaucas uz gniem utt.

Nu ko - XIX gadsimt, k raksta Jlijs Murakovskis, ar diskutja, vai ir iespjams

visus iemct last...

12.2

Un cik adekvti ms vispr saprotam, kas ir spjas?

iet, kaut kad Renesanses laik viens matemtiis rakstja vienam tirgotjam: es varu Jsu dlam iemct saskaitanu, bet reizinanu n, tad Jums ir jsta dls uz Itliju, kur ir labi reizinanas specilisti.

Toreiz viss notika ar romieu cipariem.

MCMXLVIII reiz MMMMDXXXVI ir...

Un pastv jau vl trakkas lietas k dalana...

(Piemrs emts pc atmias no: Г.С. Альтшуллер. Алгоритм изобретения. 1973)

Tad, lk, kad run par cilvku spjm (eit - aritmtiskajm), tad parasti aizmirst pajautt: vai tas ir ar romieu, vai ar arbu cipariem?

12.3

Kpc aizmirst? Acmredzot tpc, ka spjas parasti skata saistb (t vai citdi) ar atlasi (joprojm galveno un smagi dominjoo pieeju msu sabiedrb). Bet atlase un attstba ir divi oti dadi uzdevumi...

12.4

Patiesb gniem (vismaz gargaj radoaj darb, kur nav svargs ne augums, ne spks, ne tml.) ir fatli iziroa nozme visai retos un netipiskos gadjumos. (Un

ar tas var mainties vstures gait, piemram, attstoties medicnai.)

12.5

Bet, ja run par stratiju, tad iziroais ir - attstt METODES.

(Un ar darbos, ko nepieskaita radoiem, attsts tehnoloijas, ar cilvka darba tehnoloijas. Bez tam run ar par individulo stilu - var teikt, ar par sava veida metodi: cilvki ar atirgiem dotumiem - piemram, ar dadiem temperamentiem - var katrs sav veid, bet vienldz sekmgi apgt un veikt doto darbu.)

***

13.1

Atkal par attlkm lietm.

Interesants ir jautjums par profesionls un citas aprobeotbas, ko nosaka darba dalana sabiedrb, prvaranu.

13.2

Seno utopistu idejas (utopijas iedzvotjs trs dienas nodarbojas ar teortisko fiziku, trs dienas gana ckas - utt.), protams, bija rkrtgi naivas.

Iespjams, ar tpc, ka trauckus saskatja vien paos rjkajos socili ekonomiskajos un politiskajos apstkos.

13.3

Tau risinjums ar tagad vl nav redzams.

Lai gan var paptt, vai nepastv ar kdas daji uzmanbas vrtas idejas.

14.1

Manuprt, ir diezgan skaidrs, ka galvenais impulss nks no iekpuses, no pau

profesiju un tehnoloiju rakstura attstbas. (Protams, skum vl ne masveid un gan jau visupirms nodarbs ar izteikti radou raksturu.) Pai darbi prass prvart savu auri specializto raksturu.

Lai gan paies kds laiks, kamr to sadzirds!

(Bet vajadztu sadzirdt savlaicgi un pat apsteidzoi, jau iepriek!)

Ar globl komunikcija, tai paplainoties, dinamizjoties un dadojoties, universalizjoties, var aizvien btiskk ietekmt pau atsevio darbu raksturu.

14.2

Mehniska profesiju savienoana neko pai btisku nedos (lai gan reizm ar tda var cilvkam drusku paldzt).

N, kaut k mainsies un sakuss (oti nepreczs vrds!) vai caurvsies un savstarpji btiski ietekmsies pai darbi, paas tehnoloijas, paas zinanas utt.

Droi vien tas kaut kur pa druskai, vl lokli, ir jau scies.

(iet, o to td virzien ir jau paveikusi ar datorizcija.)

14.3

Tau nav jgaida, kad tas notiks, kad prmaias rj vid sks vilkt cilvku sev ldzi, - tad bs jau nokavts. Cilvkam ir jmains vispirms, apsteidzoi.

14.4

Laikam jau tagad var, tai skait, meklt dus procesus, meklt punktus, kur paos darbos briest prasba prvart viu aprobeotbu (bet t vl netiek krtgi

apzinta). Bet varbt jau ir veikti (pat bez tdas apzinanas) kdi soi ai virzien.

Vispirms vartu pameklt zintn.

Dieml vairk man eit pagaidm nav ko teikt.

14.5

iet, ka zinma specializcijas ierobeojumu prvarana var nkt metodoloijas attstbas gait.

14.6

Viena ideja man rads... ska rasties sakar ar zintnisks domas preju uz attstbas remu (skat. nodau Nemirstba caur atjaunoanos?..., 35.11).

79. K PANEST LAIKA MANU?

LAIKA MANA, VSTURE UN IDEOLOGI

1.1

Visprgks jautjums no hronofantastikas.

Interesanti, kas notiks ar ideologiem, kad bs laika opercijas un o to negaidtu vars redzt savm acm?

Un ar mums, ietekmtajiem ierindas pilsoiem?

1.2

Un ko savukrt ideologi (kuru smadzens ir nevis vienkri nepilngas zinanas, bet gan sistemtisk kda varbt eit pat labk ir teikt, sistmisk) vartu sastrdt vstur, tagad jau ar laika opercijm?

2.1

Vl jautjumi.

Sazvrestbas teoriju piekritji pastiprinti ekspluat ideju, ka mums zinmie dati - dotaj gadjum par vsturi - ir viltoti, bet patiesba tiek apzinti slpta.

J, tas tiem gads, bet retk un daudz mazkos mrogos, nek apgalvo vii. Viu kultivtie priekstati par falsifikatoru iespjm mdz bt reizm pat pasakaini prsplti un ldz ar to pai kalpo jaunm falsifikcijm.

2.2

Un galu gal, ja pilngi visu var viltot, tad iznk, ka patiesbas nav. Nav iespjams neko pierdt, ja par katru argumentu sacs, ka tas ir baigs sazvrestbas radts viltojums. Un tad vinns tas, kuram veiklka mle vai lielka vara/nauda. Kur skas sazvrestbas teorijas, tur beidzas zintne ja ne pat vispr domana.

2.3

Toties sazvrestbas teorijas mdz bt rts arguments politisks cs.

2.4

Starp citu, diezgan ldzgas metodes plai lietoja ar komunisti. Vii nereti mdza pusce prlkt no argumentcijas pc paas lietas btbas uz pretinieku - buruzijas - ieinterestbu tais vai citos secinjumos... vai vismaz intelektulo aprobeotbu, kuru nosaka viu socil pozcija... Un ar uz sazvrestbm!

2.5

Lietu vl saretku dara tas, ka pat patiesbas slpana ne vienmr ir sti apzinta. Ideologi biek ar pai visum tic tam, ko vii sludina.

Cita lieta, vai un cik vii ir gatavi savu ticbu korit, ja reli argumenti to prasa.

3.1

Bet, ja ir iespjami laika ceojumi vai vismaz tiem analoiska novroana, tad par daudz ko tagad var prliecinties tiei savm acm, nevis no citu avotu pastarpintiem datiem.

Jautjums: k vartu ldz ar to mainties konspirologu taktika?

3.2

Laikam te var atsevii apskatt divus variantus:

a) kad laika ceojumi (u.tml.) ir aura, pamat specilistu, sla kompetenc;

b) kad tie (vai vismaz attlintie vrojumi) ir plai pieejami.

3.3

Gadjum (3.2b): tau ne vienmr tavs viedoklis bs atkargs tikai no personiski novrot... Jautjums: k var paldzt un k var trauct dadi pastarpintji piemram, specilisti, eksperti... vai atkal kdi mediji?

4.1

Un vl. Krievij kultivts vstures versijas diezgan daudzos punktos atiras no prjs pasaules.

(Jtami vairk par vidjo, lai gan savas nacionls vjbas mdz bt daudziem, ja ne visiem.)

K tas vartu ietekmt laika opercijas?

Un starptautisko sadarbbu laika opercijs - pieemot, ka sadarbba bs, bet ar prvas atirbas vstures izpratn paliks?

4.2

Kur vartu meklt robeu starp laika opercijs cieamm un necieamm atirbm vstures izpratn?

(Ir zinmas aubas, vai atirbas vispr izzuds un visi sks domt par vsturi pilngi viendi.)

4.3

Varbt fantastika var veikt kdus domu eksperimentus ai jautjum?

emt tos vai citus iespjamos gadjumus un skatties, kas tur vartu iznkt...

To atkal var dart dados veidos - no humoristiska ldz stingri zintniskam (var teikt, stam un tram domu eksperimentam).

4.4

Vai atirga vstures izpratne var splt ar pozitvu lomu?

A) Laika opercijs.

B) Vispr.

C) Vai t jau ir bijis?

5.1

Vl. Pieemsim, ka laika ceojumi vai vrojumi kristietbas, islma un\vai budisma aizskuma laikos dod... nu teiksim t, kdus datus, kuri diezgan btiski atiras no ticbas kanona.

Pie k tas noveds, un k var rkoties dadas ieinterests puses? Vai tas var novest pie o pasaules reliiju (vai kdas no tm) bojejas?

Kda btu labk stratija, lai saglabtu

a) mieru sabiedrb un

b) vismaz to labo, ko s ticbas ir devuas un var dot?

Vai var bt, ka visu o prmaiu rezultts iznk pozitvs (teiksim, kristietbai)?

Atkrtoju, gadjum, kad ir konstattas taustmas atirbas!

5.2.

Piezme. Fantastik jau ir bijuas daas, manuprt, prsvar eksotiskas versijas, kuras pamat skar kristietbas burtu un nevis garu.

Es gan domju, ka, ja pki tiks atklts, teiksim, ka Jzus ir precjies, tas ne pie kdas kristietbas bojejas nenoveds.

Tiesa, daudz kas ir atkargs ar no darbojoos personu intelekta un gribas, sapur-gt jau var visu ko - tau principilu iemeslu katastrofai acmredzot nav.

80. K PANEST LAIKA MANU?

ZINTNE UN KRISTIETBA, GALILEJS UN NKOTNE

1.

Ar kristietbu vispr ir interesanti.

Fiziis Galilejs, msdienu tipa zintnes pamatlicjs, bija ticgs kristietis, konkrtk, katolis, kuru liel mr vadja centieni dzik izzint Dieva radto pasauli.

Pie tam vi aizstvja ideju, ka Bbel jmekl patiesba par dvseles glbanu, bet daba ir jizzin dabaszintnm, un btiskas pretrunas te nav.

(Ap gadsimtu agrk ldzgu domu bija izteicis kds kardinls.)

Un vi aizstvja Kopernika sistmu astronomij, par kuru bija asas diskusijas.

2.

XVII gs. katou baznca ar varu piespieda Galileju atteikties no Kopernika sistmas aizstvbas.

Tas gan nenca tik vienkri, k nereti iztlojs vlk. Baznca pieva iespju nopietnos gadjumos atzt, ka Bbeles tekstus (eit - epizodi, kur Dievs apstdina Sauli) var skaidrot prnest nozm, ne burtiski.

Tau oreiz iemesls neita pietiekami pamatots: Kopernika sistma pagaidm vl nebija efektvka par Ptolemaja sistmu - un liks dabiskk to atzt par tri matemtisku pamienu, noliedzot k dabaszintnisku patiesbu.

K ptniecisk programma t bija perspektvka - tau tas pilnb realizjs vlk, attstbas gait.

T jau visbiek ar mdz bt!

Bet par tik smalkm lietm tolaik, iet, vl nedomja.

(Un ts jau drzk mdz saprast zintnieki, pie tam ar ne visi, nek zintnisks produkcijas patrtji.)

Un masu ideoloisk audzinana, nepieaujot liekas aubas, bija svargka.

Klt vl piejaucs dadi skki politiskie apsvrumi... Un notika tas, kas notika.

Protams, t bija ar krtj reize, kad baznca neizturja vl Konstantna laik uzlikto prbaudjumu ar varu.

3.

Galilejs redzja, ka doto cu par zintnisks domas brvbas atzanu vi ir zaudjis, nolasja formlo atteikanos un ldz ma beigm turpinja darbu mjas arest, par spti vism slimbm un nelaimm.

Savu pdjo, pau svargko grmatu (vl nozmgku nek Dialogi...) vi slepeni nostja iespieanai protestantiskaj Nderland.

Bet XX gadsimt pie oficils Galileja reabilitcijas (pie procesa ieskanas?) pvests Jnis Pvils II esot teicis: Galilejs izrdjs labks teologs nek via toreizjie oponenti...

T ar bija!

(Informcija emta no dadiem avotiem.)

4.

Zintnes attstba tika apgrtinta, bet ne apturta, to veicinja prk nopietnas vsturisks tendences un vajadzbas.

No toreizjs Vatikna izvles, iet, pats lielkais cietjs izrdjs... kristietba. Vlkos gadsimtos kristieus biei iztloja par tumsoiem un atpakarpuiem.

Tas, protams, bija liels prspljums, kdi nereti mdz bt ideoloisks cs.

(Iecietba un dialogs plak izplats nupat pdjos gadu desmitos, ldz tam bija vairk ca.)

5.

Tau tie nebija ar dmi bez uguns, un malku tai piemeta visai biei un bagtgi. Piemram, XVIII gadsimta beigs viens pvests esot teicis: kas liek sev pott bakas, tas ir revolucionrs un nevis Dieva brns... Nu vai apmram t.

6.

Pretruna starp reliiju un (cilvku dzvei arvien nozmgko) zintni, biei vien prsplta, iet, bija viens no galvenajiem iemesliem, kpc ticgo skaits ar laiku krietni mazinjs.

Zintni noliegt ir, es domju, grtk nek ticbu: ir Dievs vai nav, bet pasaule acmredzami ir...

7.

Runa, protams, nav tikai par katoiem, grkoja ar citi. Ms tau zinm, ka t saukts raganas reizm dedzinja ar luteri un ar Latvij. iet, vl erpki mdza bt kalvinisti. Bet pareizticgo jeb ortodoksu baznca attieksm pret zintni ilgstoi bija vl konservatvka par prjm (lai gan dedzinjusi t - k iet - ir mazk).

(Informcija emta no dadiem avotiem.)

8.

Tas viss t k btu pagtn. Msdiens uzstties pret zintnes patiesbm, reliijas vrd jaukties ts kompetenc mdz, var teikt, vien reliiskie marini.

9.

Galgi izzudis tas nav, un var jau saprast: daudziem gribtos sev ticbu bez lieka (domanas) darba un\vai bez aubu nas (jo kas no tm aubm vl var iznkt?). J, cietu, cietu, cietu klinti, uz kuras btu rti, rti gult...

Jautjums vien, cik tas ir reli.

Citiem vrdiem, gribas, lai ticba btu sav zi viegla: lai t btu vien izpildtja darbs un nevis rados.

Tau turpmkaj cilvces vstur rado mazk neks - glui otrdi, tas arvien vairk ieies paos domanas pamatos, bez t vairs nebs elpoana...

10.

Ttad normli kristiei vairs neiet pret zintni.

Un, no otras puses, reti kur vairs cns pret reliiju k tdu. Cilvks, ja neredz pietiekamu pamatu, netic pats, bet vairs neplas, lai prsttu tict visi.

11.

Pretruna starp zintni un reliiju, protams, pastv.

Prk dadas ir to pamatpieejas: iet no apgts pasaules daas arvien plak uz

ru, ai proces arvien attstoties, - un iet no t, kas aiz pasaules (lai gan ar

td veid, iet, var zinm mr attstties).

Un zintn Dieva nav pat tad, ja stenb ir (bet ticb - otrdi)...

12.

Tau t vairs nav ca uz nvi, bet gan dialogs (visprg gadjum - savstarpji bagtinos).

Pamat - zintnes filozofiskajos un socilajos jautjumos.

Un ne vienmr var iepriek pateikt, kurai pusei izrdsies taisnba - un cik. K jau nopietn dialog.

13.

Plurlisms un dialogs ir btiski nepiecieams paai domanai un ts attstbai. Visu pasauli nenosegsi ar kdu vienu ideju, pasaulei nevar bt jumta. Bet nenosegtaj spraug agri vai vlu bs cita ideja.

Un da situcija paldzs mums attstties tlk.

14.

J, ne jau visas idejas galu gal attaisnojas. Bet, ja sksim o procesu jau iepriek ierobeot, tad agri vai vlu bsim zaudtji.

15.

(Piezme. Es pats k materilists vl saku: jebkura ideja ir realittes modelis ar savu pielietojambas apgabalu. Starp ideju un pau realitti vienmr ir lufte. T tiek prvarta attstbas proces - tai skait izvirzot jaunas idejas.

Tau ne pilnb: ideja nekad nav burtiski realitte - msu galv nekad nebs galds vis t kokainb -, un neizsmeamajai pasaulei jumta bt nevar. Attstoties idejm, virzs uz prieku ar lufte.)

16.

(Vl piezme. Domju, ka ar pa zintn centieni atrast vienoto visa k teoriju diez vai var piepildties burtiski.

Varbt stdzinieku problmas taisni nk no prsplts pretenzijas apvienot relatvistisko un kvantu pieeju vis pilnb, tas ir, faktiski apvienot visu fiziku un uzlikt pasaulei jumtu...

Bet atgrieos pie ieskt temata.)

17.

...Lk, starp citu. Pastv rsta un psihoterapeita Marka Burno (Krievija, Марк Евгеньевич Бурно) attstt rados paizpausmes terapija (ТТС, ТТСБ, Терапия творческим самовыражением Бурно), kura efektvi paldz vienai daai cilvku (t.s. defensvajiem raksturiem) ar psihiskm problmm.

(Tas mazs jeb robepsihiatrijas jom. Bet dakrt ar ar lielajm kaitm - ais gadjumos gan neaizstjot medikamentus, un ar citos gadjumos ne vienmr.)

18.

Visupirms, caur

1) sava rakstura tipa (harakteroloisk stila) pabu iepazanu

un, tlk,

2) savu individulo patnbu iepazanu, jau zinot os stilus, -

3) atrast sevi piemrots, savm patnbm, savam stilam atbilstos rados

nodarbs.

Ts var bt ar kdas it k parastas aktivittes, piemram, dienasgrmatas

rakstana. Iespju spektrs ir plas un, protams, vl papildinsies.

19.

(Protams, neskaits tdas lietas, kuras formli vartu saukt par radom, bet kuras dartu cilvkiem aunu. Tpc Burno biei preciz, ka runa ir par tikumgm, нравственные, darbbm.

Toties pats radoums te nenozm kdas obligtas profesionls prasbas, galvenais ir, ka dari ko pa savam.

Esi vai neesi Rembranta vai Pikaso lmen, bet izsaki sevi darb. Ja tas tevi interess, varbt kpinsi ar lmeni. Ja n n.)

20.

Un tda terapija btiski uzlabo cilvka dzvi un pasajtu (un, tlk, atdevi). Efektivitte ir augsta, ar gadjumos, kad tabletes neko nedod.

(Ttad diezgan biei, jo tabletes darbojas zemkos psihes lmeos, bet ne personbas lmen. Un vispr ldz im, akarjoties vairk pa pagrabstviem, k tablenieki vai atkal Freids, augstko lmeu resursi gandrz netika izmantoti.)

21.

Tad, lk, terapija var, tai skait, paldzt nonkt pie ticbas - tiem cilvkiem, kuru gargaj stil ir nosliece uz to.

Bet paas Burno - rsta - metodes pamati ir stingri materilistiski (tas, protams, nav primitvs, bet oti kulturls, apgarots materilisms).

Bez materilistiska pasaules uzskata t nebtu tapusi.

Un ai sakar viens gardznieks rakstja, ka Marka Burno neticba ir tkama Dievam (угодно Богу)...

(Skat. Marka Burno un via sekotju darbus, internet pieejams diezgan daudz.)

22.

Galilejs ir uzvarjis!

Bet...

Te es nonku pie jautjuma, kura pc es o fragmentu (atkpi) iesku.

23.

Vai Zeme ir nekustgs pasaules fiziskais centrs, vai nav, tas ticbas pamatjautjumus btb neietekm, t ir (bija) laikam kdas tres iras pretruna (vismaz msdienu vrtjum).

Vai Dievs ir radjis katru dzvo btu sugu atsevii, vai ar ts ir radus grandioz evolcijas proces, - tas ticbai ar nav tik svargi.

Kristietis pat vartu teikt, ka Dieva gods ir vl lielks, radot tik grandiozu lietu.

J, evolcijas teorija pierda, ka os procesus var izskaidrot bez ticbas Dievam.

Bet ko tad gribt - lai oponents neko nevartu? Lai, si sakot, dialoga partneris btu muis? Kds labums no dialoga ar mui?

24.

Tau!

Var pienkt laiks, kad zintnes attstba skars jautjumus, piemram, par cilvka

dvseli.

Skars ne vien teortisks koncepcijs un hipotzs (tdas ir jau tagad), bet ar

dzii praktiski, instrumentli un varbt oti uzskatmi un masveid.

25.

Visprgi runjot, laicgs domas (un paas prakses) attstba aizers arvien btiskkas lietas.

Un nav teikts, ka tas vienmr notiks tik lni, lai visi pasptu pierast kaut k dabiski, automtiski, bez nopietniem jautjumiem sev un citiem.

26.

Piemram, pieemsim, ka dvseli (cilvka psihi) var tikpat k aptaustt un bezmaz vai konstrut.

(Protams, pc tam t vienalga dzvos un attstsies pati, nav jau automts.)

Un vl prnest, prrakstt uz citu substrtu, piemram, dator.

Vai tmekl... vai kd vl negaidtk form, kurai ldzgas msu laikos nemaz nav?

Un Dievs, k iet, nav apsoljis, ka nek tda nebs.

Vai kristiei ir gatavi dam izaicinjumam?

27.

Un ja nu bs daudz ldzga kalibra, pie tam visai dadu, daudzveidgu, problmu, un ja turpmk tdas pavads cilvces dzvi pastvgi? Ja daa no tm bs oti negaidtas?

28.

Kristietba ir normalizjusi attiecbas ar zintni, un kristiei var visum miergi pieemt moderns zintnes idejas - pie tam paliekot kristiei!

29.

Bet varbt, ka drz ar to vairs nepietiks - un bs jstrd apsteidzoi?

Aktvi, nevis reaktvi? Jdom uz prieku? Bs jdzvo ar nkotn (kura pie tam vl nav zinma preczi)?

30.

stenb jau to vajadzs visiem, skot ar pau zintni. Un to vl neviens t sti nemk.

Bet ticba ir pret dam lietm jtgka, un daas dzves prmaias to var skart ask.

Vl ir laiks tikai nezinu cik...

31.

Cilvks, kura idejas mani ir ietekmjuas visvairk, - Henrihs Atovs (Altullers), metodologs un rakstnieks fantasts - savu ievrojamko zintniski fantastisko ststu krjumu (1970.) nosauca Radts vtrai.

Man gan jatzst, es sti neticu, ka cilvks ir radts vtrai. Es ticu, ka vtras vajag normalizt. (Pareizk sakot, msu spju apieties ar tm.) Lai ts mums btu k elpoana.

Bet, lai nu k, bezvja vairs nebs. Ar to ir jrins.

32.

Ttad.

Pieemsim, ka prbaudjums ir tuvu: visai drz mums bs, piemram, laika mana, ar vism no t izrietoajm sekm.

Tai skait, piemram, ar plam iespjm empriski prbaudt vstures patiesbas, ar ts, kuras skar ticbu vai nacionls u.tml. vrtbas.

Vai ar iespju praktiski realizt augmcelanos!

33.

K tam gatavoties?

Pirmkrt, mums visiem (bet ms esam oti dadi).

Otrkrt, konkrtk - tikko minto jautjumu kontekst - tiei kristieiem (un viu partneriem lielaj dialog).

34.

K vajag attstties, lai sptu panest laika manu?

35.

Es gan domju, ka pai tuvu tas - laika manas gadjum - nav; droi vien kds gadsimts mums vl ir rezerv...

Bet vai tas ir daudz, vai maz?

81. NEMIRSTBA CAUR ATJAUNOANOS.

VAI TRIZ TOMR VL NAV PAR DAUDZ LIRIKAS?

1.1

Atjaunoans...

Henriha Atova stst Klnika Diais piekns

(Генрих Альтов Клиника Сапсан, 1965, latviski izdots kopkrjum Kad bs

uzvarts laiks, 1969, oriinl, piemram, krjum Создан для бури, 1970) td vai ldzg veid tiek realizta nemirstba (vai domta realizt, stst ir gatavoans pirmajam eksperimentam ar cilvku).

1.2

SPOILERS.

Tri bioloisk atjaunoans (eksperiment no 31 uz 21) te nav problma, tas jau ir atrisints.

Bet pdjo desmit gadu atmiu masvs eksperiment tiks izkustints un, visticamk, liel mr no paa cilvka bs atkargs, ko saglabt un ko n.

1.3

(Tomr, k jau pirmaj eksperiment, daudz kas nav droi zinms. Varbt, teiksim, viss notiks tik tri, ka praktiski neko nepasps saglabt.

Bez tam pa stst da nenoteiktba paldz aizert vairk problmu, dara domu bagtku. Ar relistiskku.)

1.4

Eksperiments attiecas ne tik daudz uz nemirstbas bioloiju, cik uz ts psiholoiskajm un socilajm sekm.

1.5

Izmintjam pdjais dzves posms bs jsk par jaunu. Nebs 31-gadga pankumiem bagta zintu doktora, bs atkal 21-gadgs jaunais zintnieks...

1.6

Citus nemirstbas veidus eksperimenta organizators stst vrt k prk

progresu kavjous, sabiedriski bstamus.

(Iedomjieties mgi nemaingu un spkpilnu mui... un, tlk, lielu daudzumu tdu.)

1.7

Par vienu no svargkajm lietm zintn (vai vispr jaunrad) autors uzskata spju atmest sasniegto un skt visu no jauna.

2.1

Kad cilvks ir izveidojies, tlk turpins galvenokrt kvantitatva attstba.

(Bet kpc? - J.T.) Visdrokais pamiens krasi palnint progresu - dvt visiem mgu jaunbu. Jums tau zinms, k zintn dzenas pc jauniem zintniekiem. Pretstat vecajiem jaunie spj vieglk izrdt rpgi noslptas teorijas. Veckas paaudzes zintniekam grti atteikties no izveidotm teorijm: vi pats ts ir radjis, pats slpjis. Uz nijiem tas neattiecas. Ja gribat zint, nija btba ir t, ka vi spj (un ne reizi vien!) atmest ar roku ilgu gadu pliiem un skt visu no jauna.

2.2

Ttad - mga jaunba? Bet cilvkam tad bs jauns ermenis un simtiem gadu

veca atmia, kas glabs simt un trssimt gados prdzvoto, un simt, trssimt vai

piecsimt gados notrulinta uztveres spja...

(Bet kpc tai obligti jnotrulins? J.T.)

2.3

(...) nkotnes cilvkam nepiecieama principili jauna spja pastvgi un tri pilnveidot savu konstitciju.

(Pirmm krtm gargo. J.T.)

2.4

Visnozmgkie atkljumi zintn attiecas uz paas zintnes organizciju. Patlaban uz katru nenovecojuu hipotzi ir trs etras hipotzes, kuras pilngi vartu nodot arhv. Tomr to autori izmisgi aizstvas.

Iedomjieties: cilvks ir nomies ar o hipotzi piecpadsmit, divdesmit, trsdesmit gadus - un pamazm scis pamant, ka t, hm, teiksim, rada zinmas aubas. Bet cilvkam tad jau ir solds stvoklis, skolnieki. Viam nav laika aubties: redakcijs jau gu raksti, ir sastdts lekciju saraksts, ieplnota runa kongres...

Pat vienatn ar sevi vi neuzdroins aizdomties ldz galam. Vieglk prliecint sevi, ka apstrdi citas hipotzes tri zintnisku apsvrumu d...

Bet redz, kur tas suns aprakts: jo straujka ir zintnes, attstba, jo biek jmains hipotzm. Zintne oper galvenokrt ar hipotzm: pielaiko vienu - aizsvie, atrod citu, tuvku stenbai, un tlt sk atkal jaunus mekljumus.

Bet hipotzes radtjs negrib, nevar uzreiz kop ar hipotzi aizsviest sevi izejas pozcijs. No tri cilvcisk viedoka ir saprotams: otras dzves tau nav.

Ilgs ms padars cilvkus gudrkus. Vii vairsies padziint savas kdas tikai tpc vien, ka nav laika ts izlabot.

Kaut gan, patiesbu sakot, atzt kdas nekad nav par vlu. Es nodibintu pat specilu prmiju zintniekiem, kas aizstvjui nepareizas teorijas un pc tam spjui vrigi pateikt: j, esmu kdjies, sku no jauna...

3.1

Piezme 1. Stingri emot, tas viss - ttad, princip, ar nepiecieamba pastvgi atjaunoties - attiecas ne tikai uz zintni. Tda ir/bs dzve.

3.2

Piezme 2. Bet tad jau tlk: tam ir jtop par pastvgu dzves komponentu/as-pektu, jdarbojas nemitgi, k elpoanai, - un ikvienam cilvkam. Pati norml dzve k atjaunoans, bez paa sakara ar bioloisks atjaunoans akcijm.

3.3

(Ttad - nemitga atjaunoans k paas normls domanas paba. K loikas

paba. Apmram t...

Patiesb nekas prk dvains, attstbas/jaunrades loika. Sen jau btu laiks...)

3.4

Piezme 3. Starp citu, ja dab mgu jaunbu, saglabjot pau domanas atkarbu no bioloijas u.tml. - faktiski, domanas nepietiekami reflektvo raksturu? -, tad var o to ar zaudt. Skat. piemru ar Ghora augmcelanos Georgija Gurevia romn Ms - no Saules sistmas. Jaunajiem ir savas

vienpusbas... tpat k ar citiem, protams.

4.1

Jautjums 1. Ko Js dartu, ja btu izmintja lom?

Varianti: dadas laika distances un dada potencili zaudjam atmias daa.

(eit labk btu iepriek izlast ststu.)

4.2

Jautjums 2. Vai Jums ir kas tds, no k Js vltos ai eksperiment tikt va?

Tlk: bet kdi var bt alternatvie va tikanas cei?

4.3

Jautjums 3. Vai Jums btu ko iebilst Vladimira Panarina argumentiem?

4.4

Jautjums 4. Mint nav vieng iespjam problma, kas saistta ar nemirstbu. Kdi vl vartu bt nemirstbas izmintji un izminjumi?

Kur izdoms vairk?

4.5

Jautjums 5. Kdus vl jautjumus te var uzdot?

5.1

Ststs - k vienmr Atovam - ar lielu domu bagtbu.

5.2

Lai gan vairkiem pamatojumiem es diez ko neticu.

Manuprt, liels lnijs ir vienalga (jaunradei), vai cilvks ir jauns, vai n.

5.3

Paa Atova (Henriha Altullera) domanas metodoloija (TRIZ) gja virzien uz domanas attstbu neatkarb ne vien no bioloijas, bet ar no citiem rjiem ierobeojumiem, tai skait no dzves pieredzes detam vai sabiedrisk stvoka...

5.4

Galu gal - tpc jau t ir metodoloija! Vajadzgs tikai darbs.

Vai tad, teiksim, aritmtikas lietoana ir atkarga no vecuma?

(Un ne pai atkarga pat no interesm. Lai gan te ir saretk.)

5.5

Ar spjai skt visu no skuma ir jkst par normlu metodoloisku procedru.

iet, TRIZ tam pamati jau ir likti.

is ce, manuprt, ir daudz perspektvks.

***

6.1

TLK!

Tikai darbs...

Bet, glui tpat, k varja

- jautt par cilvka jaunrades spjm

- un atrast, ka galvenais ir nevis gni vai kas td gar,

- bet gan metodes

(un is ce TRIZ ir devis lielus pankumus) -,

t var jautt ar par cilvka darba spjm.

Kpc vienam iznk saemties un strdt, cik un k vajadzgs, bet otram n?

6.2

Piezme. Ka svargkais ir metodes, to var redzt jau no Atova (Altullera) mint piemra grmat Izgudroanas algoritms: rinana (piemram, reizinana) - ar romieu cipariem un ar arbu cipariem jeb pozicionlaj sistm un, atbilstgi, aritmtisks spjas! 988x479 vai CMLXXXVIII x CDLXXIX, 988:479 vai...

Par spjm, tai skait par gniem, tik daudz un tik neadekvti dzied taisni tpc, ka mums vl joprojm domin plika atlase bez attstanas.

Bet TRIZ sk o to maint.

6.3

Tau jautjums par mcanu, par metodm paas cilvka darba spjas attstanai, ar TRIZ pagaidm nav atrisints - pat ne principu lmen.

6.4

ai jom ar tur valda vecie visprpieemtie primitvie priekstati.

Ka vajag pa stam gribt (un k tiei tas ir?) - u. tml.

Frazeoloija, kura daudzkrt pierdjusi savu... hm, ausmgo efektivitti...

6.5

ai viet TRIZ attstba ir apstjusies.

6.6

Sprieot pc last, pagaidm TRIZ pieeja t sauktajiem motivcijas jautjumiem

ir jtami citdka, daudzjd zi pat pretja nek domanas jautjumiem!

6.7

Un pati jautjuma nostdne - motivcija - manuprt, ir neprecza, t ierobeo ptnieka domanu.

7.1

K cilvks rpus TRIZ kustbas, iemeslus varu tikai mint.

Visticamk, ka vainga svts govs, tas ir, morles, hipnoze.

7.2

(Jau no aizlaikiem darba spjas jautjumi ir aiz nabadzbas uzkrauti morlei.

Un, piemram, mcties cilvku nesaldzinmi vairk motiv, bums, nek mca.

Vai ar vi pats sevi - td pa gar!

s pieejas ausmgs efektivittes d ms joprojm esam tur, kur ms esam.

Tau uzstties - kaut jel kd zi - pret morli, tas ir grti.)

7.3

Var bt ar citi iemesli.

Piemram, ka domanas revolucionriem joma iet prk prozaiska un

neinteresanta, vispr pasvea.

Un tpc samr viegli sank pieemt vienkrotus, atvieglotus priekstatus un

uzdevumus, lai trk tiktu no s problmas va un atgrieztos pie trajiem

domanas attstbas jautjumiem, kur ir gti lieli pankumi.

7.4

Dieml td gadjum uzdevums var iznkt neatrisinms - taisni tpc, ka tas ir

prk mazs!

Mazks par relo problmu.

7.5

Izskats, ka par to liecina ar fakti: iet, ka ai jom - atirb no citm! - pdjo trsdesmit gadu laik reli pankumi TRIZ nav gti.

7.6

Vec, btb TRIZ pieejai sve, paradigma nav spjga tdus dot.

7.7

Rados domanas jom TRIZ nedzied citiem ldzi to, ko mdz tradicionli dziedt par jaunradi. Bet eit...

Droi vien var teikt, ka stenb TRIZ pieeja im problmu lokam vl nemaz

neeksist.

Ar vii tikai (gandrz tikai) lasa morli, tpat k visi citi.

Un, galvenais, ar tdiem paiem pankumiem!

8.1

s problmas atrisinjums ir nepiecieams ar paai TRIZ kustbai. Altullera un Vjortkina 1994. gada grmat ir rakstts (41. lpp.): vidji no 100 TRIZ kursu

klaustjiem kdi 5-6 kst par pasniedzjiem, bet no 100 pasniedzjiem 5-6

par TRIZ ptniekiem, tlk izstrdtjiem. (Ttad 30 no 10.000.) Pc citiem datiem, pie sti fundamentlm problmm vispr strd tikai dai cilvki.

8.2

K viens no galvenajiem iemesliem (gan ne viengais) tiek mints: tpc, ka tas ir grti.

8.3

Ne reizi vien rakstts: TRIZ dod efektvus (intelektulos) instrumentus jaunradei,

problmu, ar lielu, risinanai - tau t prasa lielas darbaspjas.

(Un nevis bolu, kur reizi simt gados uzkrt kdam uz galvas.)

8.4

Bet t ar palicis tums jautjums: no kurienes tad ts darbaspjas nk? K pie

vim (un vl pie lielm) tikt?

(Pie tam startjot no dadiem skuma nosacjumiem, jo cilvki ir dadi.)

8.5

Un, lk, metodologi (!) piedv tikt gal ar (cilvka iekjm) grtbm nevis ar metodm, bet ar tro stenanu... pardon, gribanu!

Nevis tpc, ka metodes vl pagaidm nav izstrdtas. N - izskats, ka t ir principila nostdne: d virzien neko dart ar nevajag...

8.6

Bet vai tad nemdz bt t, ka cilvki cenzdamies nevis iegst lielas darba spjas, bet tikai saboj veselbu?

Vai t - un pat oti biei - ka vienkri nekas nesank?

K os gadjumus var atrisint ne ar mcanu, bet ar gribanu?

8.7

Un kas btu, ja cilvku, teiksim, last, rakstt, rint vai vadt auto nevis mctu, bet tikai motivtu?

8.8

Bet ar ko tad strdana (ar materilu un ar sevi) ir sliktka par rinanu? Argumenti nav manti. iet, ka t vienkri ir pieemts domt.

8.9

Ja t, tad tas droi vien tpc, ka strdanas liet maiss iek morle.

Vrtbas...

Bet rinos, paldies Dievam, n. Un cilvki, visum, mk rint.

9.1

Mans uzskats: vajag zinanas un prasmes, vajag metodes, lai katrs cilvks mctu strdt (eit ir runa, vienkrbas labad, par gargo darbu - piemram, mcanos) - un mctu strdt ar sevi, tai skait paattstties.

Kad likvids tumsbu ajs joms (bet t ir visai pamatga), tad iekjo grtbu strdt cilvkam vairs nebs (vai gandrz nebs) - tpat k tagad praktiski visi cilvki mk last, bez problmm.

(Lai gan vl XIX gadsimt, k raksta Jlijs Murakovskis, daudzi neticja, ka visus var iemct last.)

Cilvkam vajag mct bez pam iekjm problmm realizt visu, ko vi atzst par vajadzgu. Nevis lieki mudinties paam pa sevi.

9.2

Metou sistmai ir jpaldz ne vien idelas notikumu gaitas gadjum, bet ar

korekcijm. Un jem vr dads starta (vai starpfinia) pozcijas, vispr

cilvku dadba.

9.3

Pc tam vl paliks rjs grtbas (teiksim, no kdiem specifiskiem dot darba apstkiem) un socilie ri radoajam darbam. K ar problmas, kuras no visas tiesas pieder morles un morls izvles jomai (piemra pc, cik laika veltt imenei, bet cik darbam). Varbt reizm vl kas.

Un var vl palikt ar zinma daa cilvku, kuri (kaut kdu iemeslu pc) tiem apzinti negrib strdt. (Ko droi vien ar var skaitt pie morlm problmm, vismaz da gadjumu.)

Bet pati elpoana (vai pati sooana) vairs problmas nesagds.

9.4

Henriha Altullera (Atova) nostdne, ka - princip - visi cilvki var veikt radoo

darbu, ir pilngi pareiza. (Varbt ar retiem izmumiem - bet ar tas var mainties

vstures gait, piemram, attstoties medicnai.) Un nevajag no ts atkpties ar samkslotm atrunm, piemram, par sto un nesto gribanu.

9.5

Gandrz katrs ir gribjis - un daudzi pat ne reizi vien - kt labks, nopietni kaut ko jaunu iemcties u.tml.

Bet kur tas viss - pamatmas!! - paliek?

(Un tlk jau biei vien nemaz vairs neeras klt.)

9.6

Pat jau tagad zintnei ir zinma, piemram, virkne tipisku kdu, kuras pieauj cilvki darba proces - un strdjot ar sevi.

No k ir jau redzams, ka lietas btba nav stenan.

9.7

Tau attiecgie ptjumi nav izvrsti, bet jau zinmais diez ko netiek ieviests.

Acmredzot trkst pieprasjuma. Un, acmredzot, t trkst pa lielai daai taisni ai jom valdo noskaojuma, ideoloijas d, t.sk. morles d.

(Plus iespja sociumam liel da gadjumu izldzties ar atlasi.)

Bardaks ai jom iet tik nvgi dabisks, ka vieng izeja iet to kaut k prstent. Tikai spied, kas tur vl ko domt?!

10.1

No viena (nu jau gan sena, 2008) raksta par TRIZ perspektvm (mans tulkojums).

Absolts baltais plankums msdienu pedagoij ir mcbu un paattstbas

motivcija. Izemot daus aurus/specilus (частные) un fragmentrus

apsvrumus un divus labus darbus par Brnuma lomu, ai virzien nav nek. Iet

darbs ar aktulo, tas ir, eit un tagad, motivciju. Tuvkaj laik pardsies jauns, evolucionrs priekstats par visprjs motivcijas ieskanu/pamatu likanu (закладывании) un veidoanu/veidoanos (формировании). Domjams, ka tas

bs saistts ar pagaidm gandrz vl neizstrdto socil imprintinga jdzienu.

Ptjumi aj jom ir visai perspektvi.

10.2

Interesanti, vai es pareizi sapratu: lciens taisni no molekulm... pardon, no motviem uz sociumu, apejot pau cilvku?

10.3

Pirmkrt, no kurienes vispr izriet, ka tas vai cits motvs, pati via pastvana -

bez mcanas rkoties ar motviem! un bez mcanas tos realizt! - jau dos to,

ko vajag?

Un nevis atsevios gadjumos, tie, protams, mdz bt visvisdi, - bet vispr?

10.4

Empriski tas diez ko neapstiprins. Kdi 30 ptnieki no 10.000 klaustjiem

krietnai daai no kuriem acmredzot bija motvi uz ko vairk...

10.5

Tiesa, te var atkal skt dalt pa stam - pa nestam. Un t var izskaidrot itin visu - jo nekas konkrts par to nav zinms. Tikpat labi var atsaukties uz dievu gribu.

10.6

Otrkrt. Vai tiem tiek domts, ka reiz vars ielikt/izveidot cilvkam visus

pareizos un tikai pareizos motvus un ka tad turpmk viss ies k pa diedziu?

Pie tam vl apstkos, kad dzve nemitgi (un arvien trk) mains?

Vai ar - katrreiz bs jsteidz par jaunu imprintties?

(Un kur tad imprints imprinttjus?)

10.7

Pedagogi gan taisni ar to nodarbojas: ka cilvk vajag kaut ko ielikt. Bet nevis ka

vajag novest lietu ldz galam, ldz spjai, mcanai rkoties paam ar sevi, paattstties.

Tad varbt vajag ne pedagogu, bet ko vairk?

Cilvki, kuri kaut ko sasniegui TRIZ, nereti mdz bt tiei pedagogu lom. Bet

k bs ar ko vairk?

10.8

Protams, pat du pieeju var uzlabot, padart progresvku nek pareizj

parast prakse - piemram, vairk akcentjot nevis piespieanu/piespieanos, bet interesi.

10.9

Tau nekad nebs garantijas, ka interese tevi vienmr veds k pa diedziu, bez btiskiem (iekjiem) riem.

situcija izskats par daudz idealizta... resp., par daudz vienkrota.

10.10

Bez tam, ko dart, ja saduras divas intereses? Un ja, teiksim, interese emocionli vl stipri turas pie vec, kamr domana (bet faktiski - pati realitte vai pats darba mris) jau prasa preju uz ko jaunu?

10.11

Filozofiskajs sistms, kurs kustba netika novesta ldz pakustbai, mdza

pardties kds Pirmkustintjs (par kuru vienkri vairs neuzdod jautjumu, kas

tad viu kustina). Vai tagad ar te iznks kda Augstk Imprintjo Instance?

11.1

Ar evolucionro pieeju te var nepietikt - ja nav emta st lieta, kam evoluciont,

lai problma tiem tiktu atrisinta.

11.2

Atsevii emta motivcija tda nav

jo motvs pats par sevi vl maz ko nosaka.

11.3

Ar viu tlk var notikt viss kas.

Un tas nebt nav atkargs tikai no paa motva.

Un pat ne tikai no citiem motviem.

11.4

Ja motvs ir izvlts k miniml sistma (Jlija Murakovska teorijas jdziens)

jeb nia, jeb atoms, - tad eit, in tm, tas ir izvlts nepareizi.

11.5

(Ticamk, bija jizvlas pati darbba, pats projekts vai k tamldzgi.

Motivcijas jomas nodalana iznk prk mkslga lieta.

Lai gan veca un ierasta.)

11.6

Vrdi gribt pa stam ir tr filoloija.

11.7

Ja ar to domts stipri - tad motva stiprums var nostrdt ar pilngi pretji.

Pats par sevi tas vl neko negarant.

11.8

Ja ar to domts, lai krtb btu viss, kas vajadzgs un k vajadzgs, - tad t jau

ar bs mcana (un ne vairs vienkri gribana vai motivcija).

11.9

Kas tad sti ir domts?

11.10

Ticamk, ka nav domts nekas.

Jo laikam viss jau tpat ir skaidrs...

(Teorij to sauc par virsmodeiem. Atirb no paas zintnes idejm - modeiem.)

11.11

Lai gan atkal - kdos atsevios gadjumos pat ar o filoloiju var pietikt. Var tau gadties, ka dotajam cilvkam dotaj situcij tikai tas vien ir pietrcis...

11.12

Cik atceros no Jlija Murakovska 2013./2015. gada grmatas, tad 2008. gada

prognoze piepildjs, viam evolucionr pieeja motviem ir.

Tau t skar citus aspektus - teiksim, evolciju no auri personiskiem motviem

ldz motviem, kuri attiecas uz visu cilvci un pat uz ts nkotni.

11.13

Bet ne jautjumu par pau motvu relo efektivitti!

(Kpc?)

Absolts baltais plankums, un liels, joprojm pastv.

11.14

Kaut ar, iet, ne visi to redz, daudziem liekas, ka te viss ir vienkri.

Bet, ja ir tik vienkri, - kpc tad ms joprojm esam tur, kur ms esam?

12.1

Vl gan bija tds traktjums: par motvu skaitt tikai to, kas noiet ldz darbbai (atirb no vienkri vlmm, sapiem vai tml.).

12.2

Bet tad, iet, iznk vl sliktk: problma, K tad ldz tai darbbai nonk (un, teiksim, kpc vieniem iznk, otriem n), tiek ignorta jau pc defincijas.

12.3

Sauc, ko un k gribi, bet rel problma paliek nerisinta. Atkal sank vienkri daljums stajos un nestajos un paauans uz kdiem rjiem imprinttjiem. (Kuri, starp citu, pai nezins, K notiek sapu piepildans, k to visprg gadjum, nevis tikai pa reizei, pankt. Jo is jautjums palicis novrt!)

Pedagoija, nekas vairk, tas viss jau ir bijis, vec paradigma, tikai izdarsim kaut ko par kapeiku labk.

13.1

Varbt var teikt, ka motivcijas tm ir sajauktas (vai nepamatoti identiskotas)

divas (vismaz divas) dadas problmas. Un briem ms katrs runjam par savu, domjot tomr, ka par vienu un to pau.

13.2

Minot izteikties matemtiskos tlos - atirbas domanas telpas (tzaura? zinanu fonda un t organizcijas) topoloij. Tai skait, paos jdzienos un to

struktr. Diezgan parasta lieta.

13.3

Loika tau veic savus sous ne vispr, bet gan noteikt domanas telp -

noteikt satur, materil, kuram piemt sava organizcija.

Tpc sapraans cilvkiem ar pietiekami dadiem tzauriem rada papildu grtbas.

13.4

Tai skait, vien tzaur nereti ir pieemts k elementrs un pasaprotams tas,

kas cit ir komplicts un problemtisks.

ie piemumi var splt t.s. virsmodeu lomu apskatmajs koncepcijs, tai skait zintniskajs.

13.5

Kaut kas ldzgs acmredzot ir spk, ar ja apskata nevis divus/daus atsevius

cilvkus un viu domanu, bet sociumu.

Pastv - pat zintn - tipiski, masveid izplatti priekstati un domanas gjieni.

Un tipiski virsmodei - piemumi, kuri nebalsts pa dotaj zintn un netiek

taj prbaudti (vai netiek pat apzinti!), bet tomr to ietekm.

14.1

Tikans ar Brnumu...

Tas ir, piemram, k Einteinam, uz viu brnb lielu iespaidu, varbt izirou, atstja kompass. Adatas kustba bez redzamas rjas iedarbbas t modinja

fundamentlu domu (varbt skum vl drzk sajtu), ka aiz tiei redzamo

pardbu pasaules slpjas vl kaut kas vairk, - un tlk, veicinja atbilstou

tlko domanu, interesi, aizrautbu.

Vai k lmanim, kuru aizrva kr Trojas aina no eposa (k daudziem tolaik ita, no pasakas) - un vi Troju (preczk gan, liju) vlk atklja.

(Tlk gan izrds, ka lija un Troja nav viens un tas pats, bet ststs par Trojas karu laikam pa daai ir pasaka. Bet atkljums tomr paliek.)

Kas tds ir bijis daudziem no tiem cilvkiem, kuri devui btisku ieguldjumu cilvces kultr - un kurus tpc sauc par nijiem vai tml.

Lai gan ne tikai viiem.

14.2

Atovs o pieredzi ptja un izmantoja sav Radoas personbas attstbas teorij.

Un vi vl 1994. gad (ja ne agrk) ieteica Tikanos ar Brnumu (Встреча с

Чудом) k vienu radoas personbas veidoanas pamienu.

14.3

Bet - kop t laika TRIZ pedagoijas ptjumi, iet, nemaz nav izkustjuies

rpus viena pamiena robem.

14.4

Varbt tpc ar nav, ka mcs pa auro motivcijas lauciu?

14.5

Tikans ar Brnumu man dzv bija. Pat divkr dev, abos veidos - Tikans ar Brnumu un Tikans ar Tradiju - pie tam vl gandrz vienlaicgi.

Rezultts ir tds, kds tas ir, - cietusi veselba, sagrauta dzve!

Lai gan visprjai orientcijai s Tikans tiem derja un bija diezgan efektvas.

Tau realizcijai - n.

15.1

Man dzv ir eksperimentli pierdts, ka ar motvu vien nepietiek.

* T ir kaut vai tpc, ka dotajam motvam ldzs vienmr pastv ar citi motvi, - un ttad ir jmk ar to visu kaut k apieties. Fakts!

Motvs nav vakuum!

Un pat visi motvi kop nav vakuum.

* Vai ar tiem tiek domts, ka reiz vars no rienes noregult visus motvus kop dzimanas?

(Ka tik stipra idealizcija tiei realizsies dzv?)

* Un pat td gadjum - k tad ar tiem cilvkiem, kuri bezcerg krt jau ir

piedzimui un nenoregulti? Piedzimt par jaunu??

Un ar tiem, kuriem, sperot lieku soli pa labi vai pa kreisi, skotnjais reguljums ir pajucis? Norakstt?

15.2

Un ir pierdts, ka morle vien neko neldz, t var pat trauct (man t ar

bija).

* Saprotams kpc - morles priekstati aj jom visi nk no vecs

paradigmas: tikai spied!

15.3

Man dzv? Tau pastvg prakse daudzos miljonos (un pat miljardos) dzvju rda to pau - gan parasti daudz mazk kras form.

* Lai gan gads ar, ka pat vl smagk.

* Tai skait, neatpazt veid, kad cilvku tiei pazudinjis ir kds atvasints

(dotaj gadjum) faktors, piemram, alkohols.

(Ka atvasints, tas gan ir drusku nosacti, jo pat pie smagm neveiksmm neviens

jau ar varu neliek dzert... vai vl kd veid sadakart sevi vl vairk.)

15.4

Dieml motivcijas pieeja atstj gandrz visas iziros lietas aiz borta.

* Es nemcju tikt gal ar savu problmu, kdjos, un palika vl sliktk.

Bet to jau reti kur mk, visprjais zinanu lmenis ir drausmgi zems, nerunjot

jau par prasmm.

Lai gan reizm vienkri laimjas, gads uztrpt.

* Lielk daa gan tdos gadjumos atkpjas. (Atcersimies par 100 un 5-6.)

Bet TRIZ tau vajag metodi, lai neatkptos!

Motivcijas pieeja te aprobeojas ar paviro un miglaino nav pa stam gribjui. Zintne, neko teikt...

* Bet es toreiz nepratu pat savlaicgi atkpties, tpc cietu smagk par vidjo.

Vajadzja atkpties vai nevajadzja?

Vajadzja zint, k tikt gal!

16.1

Mana pieredze (gan dieml tikai post factum, gandrz vai k post mortem) un

mans sava veida pragmtisms vismaz neva man aizmiglot galvu ar tukiem, praksei nedergiem lozungiem.

Kaut vai ar tiem paiem morlajiem vai vl nez kdiem vrtjumiem, vai nu tie

btu attaisnojumi, vai citdi.

Man vajag rezulttu! Pau rezulttu, nevis vrtjumus un nevis kimiu no abiem.

16.2

Tas ne tuvu ne vienmr ir spk pedagogiem. Pastvoie domanas paradumi

mdz vius biei novirzt.

No izpratnes, kas tad realitt notiek (kdu vajag zintnei un tehnikai, kurs ir nepiecieami rezultti) - uz vrtanu, tas ir, uz tukgaitu.

Doman kopum tad iznk tds k selis no morles un zintnes gabaliiem.

16.3

Ttad - ir gadjumi, kad morle ir kaitga, un pat oti!

16.4

N, daos gadjumos, vien to da jau ar vrtans var paldzt. K jau mdz bt ar laimes splm.

(Gads tau visvisdi, savulaik pat prana reizm kdam ir paldzjusi.)

Taisni to rda pieredze: tdi gadjumi mums, protams, ir...

Kpc vieni gadjumi tdi, otri tdi, to vrttjs nesaprats. Jo vrtans mdz aizstt izpratni un nevis paldzt tai.

16.5

Starp citu, morle jau pati par sevi sastv drzk no gabaliiem. No praktisks

realizcijas viedoka, eklektika.

Dzves situcijas ir oti dadas, tpc eklektika, iet, it k attaisnojas.

Tau pietiek iziet rpus standarta situcijm, k pards ts bezpaldzba.

Un pat kaitgums.

16.6

Jlijs Murakovskis mdz kritizt, piemram, medicnu un psiholoiju par samr

zemo zintniskuma lmeni. (Un ka tur nekas netiek darts, lai o nozaru zintnisk brieduma pakpe btu lielka.)

Bet morl tau lietas ir vl sliktkas. Un tas smagi atsaucas uz ts praktisko efektivitti. Domju, vl smagk nek medicn vai pat psiholoij.

16.7

...Un var, piemra pc, visdos veidos nosodt bailes (k to dara Jlijs

Murakovskis) - tau tas absolti neatbild uz jautjumu, k tad tikt gal, ja

nu ts tomr ir.

Ka bailm vienkri nebija jbt - tas ir, piedzimanu par jaunu? - to es, protams, par atbildi neuzskatu. Man uztver t drzk btu izvairans no atbildes.

Bet pau patiesbu, ka bailes, tas ir slikti, to es dvain krt zinju jau agrk. Un man ir aizdomas, ka cilvki baids ne jau tpc, ka skaita bailes par ko labu.

Neteiku, ka ajos tekstos (par bailm) vispr nek nav, tur mdz bt ar interesantas lietas.

Tie tikai neatbild uz galveno. K visa motivcijas pieeja.

16.8

Parast recepte, iet, ir - izsist bailes ar kdu vl stiprku motvu.

(Un tpat citas nepareizs lietas.)

Nu ko, tas reizm ldz, bet reizm neldz, reizm iznk un reizm neiznk un var

padart pat vl sliktk!

Tpat k visas laimes sples ar motviem, tpat k visas parasts receptes.

16.9

(Un, j, kur nonks msu smadzenes, ja ms tikai kpinsim motvu stiprumu?)

16.10

Bet te, iet, nk talk papildus recepte: aizmukt no s problmas uz pagtni:

vajag t, lai bailes vispr nebtu bijuas, un viss.

Reiz, ziniet, bs tds laiks, kad visus audzins ideli...

(Un acmredzot, pat nezinot, k no bailm tikt va, - jo to ms atsakmies ptt , baiu tomr nebs.)

16.11

Piezme. Pai motvi, protams, nekur nepazuds, pie jebkdas pieejas.

Tpat k ar oti attstts sistms, piemram, organismos vai socium, nekur nepazd atomi vai molekulas.

Jautjums ir - vai aprobeoties ar motvu lmeni, vai ar cilvkam ir jbt vl

kdam augstkam lmenim, ar spju vadt motvus.

To miergi varam nosaukt par gribas lmeni. Bet atsevis motvs, t vl nav sti griba.

16.12

Un cilvks nav nekds das maiss ar motviem, kur tie vienkri peld un bumsjas sav starp!

(K dieml visbiek uzskata, ar psiholoijas grmats.)

17.1

Protams, ir laimgie, kam ar motivcijas pieejas aurajiem nosacjumiem pietiek. Jo viss prjais jau ir gadjies (pietieko mr) krtb.

Bet visprg gadjum t nav!

17.2

Tpc motivcijas pieeju var pieskaitt loterijas uzlaboanas ldzekiem, ldzgi

k rados domanas jom prta vtru vai sinektiku, - loterijai tomr paliekot

loterijai.

Ts ir pusmetodes.

TRIZ uz tdm parasti skats kritiski.

Bet oreiz...

17.3

Protams, TRIZ ptnieki nk, vismaz prsvar, no tiem laimgajiem.

Tas gan nenozm, ka viiem dzve vispr bijusi viegla.

Bet...

Bet tomr - iet, vii ne visu saprot. Un ja vl nk klt svts govs hipnoze...

Atvainojos, te izskats pc sava veida socils (relatvo veiksminieku sla)

aprobeotbas.

Viiem, iet, prk biei liekas saprotams pats par sevi tas, kas visprg gadjum ne vien nav pasaprotams, bet nav ar patiess.

17.4

Kad es uzrakstju par savu piemru (konkrtk nek eit) un saviem

secinjumiem vienam TRIZ metodologam (2016), vi noreaja prsvar emocionli. (Smagi bijis last utt.)

T mdz dart, kad aizskarta kda ticba, bet kontrargumentu nepietiek.

17.5

(Lai gan zinma loma toreiz varja bt ar manam neveiksmgam izklstam. Vienu laiku es pat domju, ka tas ir galvenais iemesls, tagad n.)

17.6

Izsakoties saasinti un pa daai prsplti, t, iet, bija bgana no domanas.

Dotajam cilvkam gan vispr galji NEraksturga!

(Jo dvaink.)

17.7

Cloi, kpc TRIZ aj jom nevirzs uz prieku, acmredzot pa daai sakojas

kaut kur iracionl sfr. (Preczk, vakarjs prakses un apzias uzspiestos un

nepietiekami reflekttos priekstatos.)

17.8

K jau teicu, ticamkais ir svts govs hipnoze. Tau noteiktkiem secinjumiem

trkst informcijas. K parasti tdos gadjumos.

18.1

Starp iem vecajiem priekstatiem var bt ar padomju laika domanas paliekas

jeb metastzes, jeb perifrija. Piemram, militrisma varonisma upurisma

ideoloijas un mg saspringuma propagandas sekas, ts vai citas.

18.2

Kaut gan jaunrades darba skuma stadij pat da pieeja (kura nk no izpildtja

darba ras, preczk, no masu mobilizcijas tdam) var bt labka par tr

patria ideoloiju.

Tau tlk ts negatvs puses var atriebties.

Vismaz ja ts paliek nereflekttas un pieemtas nekritiski.

18.3

(XX gadsimts vispr bija interesants. Te uz baigo mlestbu, te uz baigo kauanos,

то в лю-лю, то в бу-бу!

Vl to visu var saukt par rkrtjismu: ka normla dzve noteikti nozm zemus

griestus un aurus apvrus, bet, lai veiktu ko vairk, noteikti vajag izmeties. Nu j, masu mobilizcijas un liels bauanas laikmets, skam tik skaitt upurus...)

18.4

Un, pat neatkargi no padomju laika, veikumi (jo vairk lieli) mdz tiktl asocities

ar saspringumu (ja neskaita kompensjos pasakas par uz galvas uzkrituo bolu), - ka pdjais nereti rds k to btiska sastvdaa. Nevis k ldzeklis vai

blakusefekts.

Nemanot notiek novirze: darbu sk mrt ne ar padarto, bet ar sviedriem.

Vai ar abiem kimi.

Lai gan, k teica viens tehnikas ekonomisko jautjumu ptnieks (aumjans) cit

sakar (par darbgaldiem): ms tau nemrm govs efektivitti ar ktsmslu

daudzumu...

18.5

K uz o lietu skatties morliski, t ir blakuslieta, var jau ar augstu vrtt, kpc

gan n.

Tdus cilvkus var oti cient - tikai tas jau ir cits jautjums!

Bet pc btbas ir vajadzga efektivitte un nevis sviedri.

18.6

Protams, galvenais ir pats darba mris (preczk, rezultts) - un, ja tas dotajos

apstkos prasa sviedrus, tad lai ir!

(Un vien da gadjumu ar tiem tiem pietiek.)

18.7

Tau stratiskais virziens, civilizcijai pamazm prejot no izpildtja darba uz

rado darba dominanti, acmredzot tomr nebs saistts ar sviedriem un spka

faktoriem.

(Vienalga, fizisk, emocionl vai vl kda spka.)

Vajag prtu, nevis spku!

18.8

Starp citu, ja pankumi garg darb ir principili atkargi no kda spka tad kpc gan ne no spjas cilt svaru bumbas: ar spks un ar bez sakara ar paas dots lietas btbu?

18.9

Un atkal vien un tai pa darb var vienam cilvkam aiziet daudz sviedru, bet citam maz. Vai tad nav interesanti kpc?

19.1

Ja jums iet k pa celmiem, bet jums iesaka vienkri kpint (gribint) spkus

skrieanai pa celmiem...

Taisni to btb dara morle. Vai metodoloija ir tikusi tlk?

19.2

Galven problma ir nevis griban (nav nemaz tik biei, kad cilvki grib taisni

sliktu), bet varan.

Tai skait varan organizt un virzt savu gribu praktiski efektvi. Mcan! Patiesb ar gribt vajag mct.

19.3

(T ar bs st griba, nevis motvs un nevis vienkri stenana.

Te ir pats cilvks un nevis kda molekula vai kda atsevia paba.)

19.4

Btb tas ir stulbums, ka (vismaz gargaj darb - bet ar lielkaj da prjo darbu) gribas (jeb t.s. gribasspka) problmas (un visprgo darba prasmju

problmas) vl vispr pastv.

19.5

Rados domanas jom tam visam atbilst (haotisko) mekljumu un kdu

metode ar kuras kritiku parasti skas TRIZ izklsti...

19.6

Vai tad masveid pastv tamldzgas problmas, teiksim, ar mcanu last?

Ms lasm tikpat k automtiski.

Glui tpat nav jbt iekjm grtbm cilvkam veikt visu, ko vi princip

atzst, ka vajag. Tas ir jmk, tpat k mk last vai rint.

rjs grtbas, tas jau ir nkoais jautjums.

19.7

Skaidri un gaii: pastvoaj gribanas tehnoloij jeb gribanas paradumos

(kur galvenais ldzeklis ir samr haotiska bumsans ar emocijm) garantt

pankumus nav iespjams.

Pie s pieejas vienmr vienai daai laimsies, citiem n, bet bs, kam paliks vl sliktk. Taisni t, k rda ldzinj pieredze.

Glui tpat k bija domanas jom: parastajos izgudroanas paradumos, pat

nopelniem bagtu izgudrotju pieredz, pietiekami efektvu, pietiekami drou un

universlu ldzeku nemaz nebija (bet skum Altullers tur meklja).

Un rados domanas tehnoloija bija Henriham Altulleram jveido par jaunu, uz citiem pamatiem nek haotisko mekljumu un kdu metode (un neskatoties uz visu to, ko mdz masveid dziedt par jaunradi). T rads TRIZ.

19.8

Situcija cilvka iekjo darba grtbu jom ir analoiska domanai pirms TRIZ.

(Tai skait - abos gadjumos oti vji izteikts ir sistmiskums.)

Vai kds var uzrdt btiskas atirbas?

19.9

Ar empriski viss saskan. Cilvku stvoklis ai jom ir tikpat haotisks, k bija

jaunrades jom pirms TRIZ (un k ir bez TRIZ).

Vieng atirba te cilvki viens uz otru (un ar pai uz sevi) vairk spie, uzvedas imperatvk.

Jo jaunrade, atirb no s jomas, vl pagaidm tiek uztverta it k paa nozare, un t vismaz neskaits obligta...

(Varbt s relatvs brvbas d rados domanas jom krtgas metodes rads agrk mazk bija jprvar.)

19.10

Piedodiet, bet joprojm ir iekrtots t, ka atsevi cilvka dzve btb turas uz puiem. Btiska uzlabojuma nebs, ja to nemains. Lai gan, k vienmr, var taist veselu jru lirikas par to, kdi pui ir pareizki.

19.11

l, ka eit pat TRIZ pagaidm nav mcjis iet tlk par valdoo horizontu.

20.1

Bet liela socil pastjuma te nav un vl ilgi nebs.

Lielajiem vajag viegli reguljamu, aiz diedziiem raustmu cilvku, katram savs interess.

Tam atbilstous priekstatus tad ar veicina pastvo sistma, tksto veidos.

Sava veida negatv atlase.

Paregulcija, paorganizcija un paattstba var kpint cilvka efektivitti - bet t var trauct sveregulcijai, sveorganizcijai un (ja tda ir) sveattstbai...

20.2

Tau to visu nav vrts emt galv. Svargi ir tas, ko vajag paam cilvkam.

21.1

Iespjams, ka dotaj tm darbojas vl tds domu gjiens.

Skata motvu vispr, neemot vr sistmiskuma lmeus skotnj motva nonkan ldz relai un sekmgai darbbai.

21.2

Un iznk, ka motvam kaut ko iemcties un pat vl nopietnkiem gadjumiem tas darbojas glui tpat k motvam paemt dens glzi no galda.

Gribt, un viss...

21.3

Ldzgi k jaunrades ptnieki pirms TRIZ nema vr, ka ir dadi inovciju

lmei, viiem bija jaunrade vispr. Vienkras mklas risinana un jaunas

teorijas vai pasaules uzskata radana bija it k viens un tas pats.

Tpat dom par motivcijas jomu.

21.4

stenb cilvku vlans kaut ko paveikt pa lielkajai daai nepiepilds. Izemot mazas un vienkras.

Vlreiz. Es apgalvoju: lielk daa cilvku nopietno vlanos nepiepilds!

Un t ir tradija.

21.5

Vl vairk: ar laiku cilvks atradins ko nopietnu vlties.

Ar tie cilvki, kuri mdz sdzties par dzves rutnu.

21.6

Morle - kura skaits atbildga par o jomu - var viengi vrtties, pateikt, ka tas ir

slikti. It k tas jau tpat nebtu zinms!

Skaidrs, ka slikti, ja jau rezultta nav.

21.7

Nav nekda pamata apgalvot, ka tie ldzeki, kuri pareizj kultr ir masveid izplatti, btu pietiekami cilvka iekjo grtbu problmas risinanai.

Ir nopietns pamats uzskatt, ka pastvo sistma/pastvo kultra ir neefektva.

Lai gan dados atsevios gadjumos tas izpauas dad pakp. Loterija.

Bet skaidrs, ka ir nepiecieamas inovcijas.

21.8

Protams, visi saprot, ka starp dada lmea vlmm ir kaut kda starpba. Bet vienlaikus dom, ka s lietas ir btb viendabgas. Uz nopietniem gadjumiem prnes tos paus priekstatus, kuri ir spk elementriem gadjumiem (un ir tad

ne vienmr).

21.9

Ldz ar to starpba tiek saprasta meongi primitvi. Visbiek laikam ka vajag stiprk gribt vai k tamldzgi...

Tas ir tas pats, kas domanas jom vlties, lai uz galvas kristu smagki boli.

Nezinanas (un primitvas morles) abas, orija.

Bet labkaj gadjum tds flogistona - siltumraa lmenis.

Tik tiem ar ko tad gribana pa stam atiras no siltumraa?

Atkpe.

22.1

Apustulis Pvils jau pirms divtksto gadiem rakstja:

Man ir tieksme labu gribt, bet lab izpildanu es sev neatrodu.

Jo es nedaru labo, ko vlos, bet daru auno, ko nevlos.

(Romieiem, 7. // Jaun Derba.)

22.2

(Protams, vi nedomja, ka nedara neko labu. Bet ka starpba tomr ir prk liela.)

22.3

Cik es saprotu, kristietba te dod divus skaidrojumus.

Pirmkrt, cilvks k cas arna starp labo un auno, starp Dieva un velna ietekmm.

Tomr - ne jau pasva arna, no via paa daudz kas ir atkargs.

22.4

Tau cilvk pa ir gan tas, ka vi labu grib, gan tas, ka vi tik labi to nespj.

K spt?

22.5

Kristietb oti svarga ir vrans pie D ieva.

Tau - ne tikai.

Paam ar ir jstrd, Dievs jau neizdars visu paa cilvka viet. Cilvks nav radts k marionete.

22.6

Jo vairk tas ir spk laicgaj pieej, kur nav cerbu uz prdabisku paldzbu.

Ttad k spt?

23.1

Otrais skaidrojums ir apmram tds. Gars/prts tiecas uz labu, bet miesa velk atpaka uz grku (un nvi).

23.2

Dertu precizt, ko saprast ar miesu. Kur te ir robea.

Laikam gan miesa (dotaj kontekst) nav tikai muskui un kauli utt.

Un laikam pat ne tikai hormoni.

23.3

Acmredzot te pieder ar daa no t, ko ms ikdienas emprij pieskaitm gara vai dvseles jomai. Teiksim, emocijas... pa daai, lai gan diez vai visas un vienmr.

23.4

Droi vien (pirmaj tuvinjum!) robea vartu iet starp stihisko un kultras (var teikt, gara) kopto, apstrdto.

(Lai gan kultra plak nozm jau ar ir dada, ar tur ir dadas ietekmes. Bet emsim eit pamattendenci, uz labu un uz progresu.)

23.5

Man iet dvaini, ka tagad te pat metodologi iesaka neko tlk neapstrdt. Tikai emt kaut k, sazin k, pa stam...

24.1

Bet tlk. Dieml izskats, ka ar kristietba toreiz vl neatrada efektvu risinju-mu Pvila uzstdtajai (un eit manas uzmanbas centr esoajai) problmai.

24.2

Liels progress morlaj jom bija antkaj laikmet (tai skait Jzus - kuru galu

gal no visiem sadzirdja vislabk) gt atzia, ka nepietiek izpildt rjs prasbas, bet vajag sekot ldzi sev paam, savai iekjai pasaulei.

24.3

Tau izskats, ka t toreiz tika sav zi vienkrota un prsplta. Un ka sks

prlieka akarans pa prdzvojumiem.

Kuri tika nu jau prmrgi atrauti no relajiem rezulttiem.

24.4

T viet, lai domtu tlk lietii, ko dart, prdzvojumi tika ar skubu nodoti

vrtanai. Tie ieguva (no relajiem rezulttiem atrautu) pavrtbu - nu jau

augstkaj instanc, Dieva priek.

24.5

Un, dieml, ar par prdzvojumiem cilvks varja tikai (gandrz tikai) prdzvot.

24.6

Bet masveida prakses patnbas mdz tlk noformties tm atbilsto apzi,

ideoloij: ka t ir dabiski vai ka citdi nemaz nevar - vai pat ka tikai t ar vajag!

25.1

di prspljumi reizm radja stus monstrus.

Lk, piemrs no kdas, iet, 18. gadsimta angu lasmgrmatas brniem (citju

krievu tulkojumu pc atmias). Tur maza meitente saka:

Я знаю, глядя в зеркала,

Что я пригожа и мила,

Что обольстительную плоть

Мне милосердный дал Господь.

Но жалко думать, что она

В аду гореть обречена.

Es zinu, skatoties spogul, ka esmu jauka. lgais Dievs man ir devis krdinou

miesu. Bet l domt, ka t ir lemta deganai ell.

Ar tdm lietm piebza galvu maziem brniem...

Orientcija, t teikt.

25.2

Labs modelis-piemrs ir ar Dim Trs musketieru epizodiskais persons

kanclers Segj - kur, k iet, to vien darja, k meklja sev grcgas domas.

(Visvairk laikam sakar ar seksu, k jau Eirop ir ilgstoi ierasts.)

Ctgi mekljot, protams, atrada un tda kra pie liel zvana.

Tas ir, zvanja, lai bri paldz viam ar savm lganm. Un t vai ik pa brdim...

Jbrns, ja pie das pieejas cilvks vispr vairs paliek saimnieks pats savm

domm.

25.3

Ar Freida (jsaka, diezgan eksotisk) teorija (kuru XX gs. filozofijas klasiis Krlis

Popers ne bez pamata pieskaitja drzk ideoloijai, nevis zintnei) kuva tik popu-lra, visvairk pateicoties tiei tdai Rietumu masu kultras orientcijai. Zintniski t, oti maigi izsakoties, nav vairk pamatota par citm psiholoiskajm teorijm.

25.4

Freida pieeja gan necents cilvku represt par diem impulsiem. Tau pati atkarba palika - un tika vl kpinta, pacelta teortiskos un pat filozofiskos

augstumos!

25.5

(Iespjams, te savu lomu nosplja ar vienkrotie priekstati par determinismu. Visur meklja rjos clous, kuri visu nosaka, - krtgi neizdomjot, kas ar tiem tlk notiek pa cilvk. Nenovedot lietu ldz padetermincijai, panoteiksmei,

pakustbai. Cilvku - tpat k citus objektus - nereti skatja par daudz

marionetiski.)

25.6

Un dzikaj pamat te ir t pati nelieti pieeja: nekritiska akarans pa

prdzvojumiem, vrtans t viet, lai domtu un pats rkotos ar saviem

prdzvojumiem, virzoties uz labu.

Nevis meklja, k mct cilvkam bt paam sev, - bet kapitulja pirmo pagadjuos (bet reizm pat iedomto) impulsu/motvu priek.

Protams, cilvks ai zi nav visvarens bet tpc jo vairk vajag meklt!

25.7

Lk, tik tlu var aiziet cilvka bumsana ar emocijm k galvenais via

ietekmanas ldzeklis. Attstanas viet izmeana.

Protams, to pau var teikt par pagtn oti izplatto laboanas pamienu pranu vai sianu.

Spks ir, prta nevajag...

Tda, lk, ir msu vsture.

26.1

Vai te btu vainga kristietba k tda?

N, drzk jsaka, vsturisks nepilnbas, kuras skra, tai skait, ar kristietbu.

Ja ticbas vien pol ir Dievs, tad otr tomr cilvks, tai skait ar savm vsturiski maingajm nepilnbm.

26.2

Kristietbai - tpat k visai prjai cilvcei - toreiz pietrka tehnikas. Pietrka zinanas, ko tad patiesb dart ar visdajiem prdzvojumiem utt. K strdt

paam cilvkam, lai tas btu tiem efektvi.

26.3

Bet apustua Pvila nosaukt problma tiem pieder pie pam, pam

svargkajm.

26.4

Un ms redzam, daudzveidgi redzam sav praks, ka tdas himras/tdi

stereotipi, k vajag tikai gribt jeb gribana pa stam, jeb spied, spied, tikai spied, ir divtksto gadu laik (bet, patiesbu sakot, nesaldzinmi ilgk laik)

noveduas - vien tur, kur ms pareiz esam, ne vairk.

(N, vien da gadjumu jau ar ts var paldzt - bet...)

Nav pierdjumu, ka tiei tpat un tikai tpat vajag ar turpint.

26.5

Nepilnbas vajag labot. Mint to dart - ar gadjum, ja masveida sabiedrisk

doma ir noskaota savdk.

Nav svargi socilie viedoki un vrtjumi (bez tam tie ar laiku var mainties), svargi ir relie rezultti. Ja bsi prk socili atkargs - nopietnu jaunu rezulttu nebs.

Atkpes beigas.

27.1

Un vl piezmes.

Lieta (protams) ir vl saretka!

27.2

Esot informcijas bad un mekljot iespjamos iemeslus, kpc dotaj jom ar TRIZ aprinds turas pie arhaikas, es redzu vl vienu pretrunu. Pretrunu starp pam TRIZ kustbas interesm.

27.3

TRIZ darbam vajag cilvkus (visvairk - ptniekus, kuri virzs pau TRIZ tlk).

Un interese, manuprt, dals un nostjas it k pati pret sevi.

27.4

Lai cilvki (pai - jaunpiencji TRIZ) ertos pie darba (interesanta, bet visbiek visum grta), vajag vius, tai skait, iedroint, kpint ticbu saviem spkiem. Ticbas un emociju ce.

27.5

Bet, lai grtbu un cilvka iekjo ru problmas atrisintu fundamentli (un

lai, galu gal, praktiski visiem darbi izdotos), ir vajadzgs zinanu ce.

27.6

Un skuma stadij zinanu ce nozm aubas par patlaban pastvoajm

zinanm un ceiem, pieejm.

27.7

aubas, protams, var mazint ticbu.

27.8

(Ja t balsts visvairk uz seli, tas ir, emocijm.

Bet nek cita, masveid lietojama, vl nav, tur jau taisni ir t nelaime!)

27.9

- Jums viss izdosies! un: - Ir tik daudz iemeslu, lai neizdotos!...

27.10

Ko rda fakti?

Ha, fakti jau taisni to rda, ka vieniem izdodas, bet citiem n!

Btu citdi, pretrunas te droi vien nebtu.

28.1

Tas nav noslpums ar TRIZ aprinds: grtbas (cilvka iekjs) ir viens no oti

svargiem iemesliem, kpc lielk daa tomr atkpjas!

(Atceramies, 100 un 5-6 jeb 10.000 un 30...)

28.2

Tau ne viengais iemesls.

Atkpans visbiek ietver sev ar zinmu izvles momentu.

Piemram. Starp normlu darbu ar vairk vai mazk normlu atalgojumu un

karjeru - un novatora ceu bez kdm socils atzanas garantijm dzves laik.

(Te gan var iznkt visdi, bet ir nopietni jrins ar to, ka atzanas var nebt

un ka tas var stipri apgrtint dzvi. Skat. Atova 1994. gada grmatu.)

Un ja vl ir imene, kuras labkljbai tas normlais atalgojums ir nepiecieams...

(Dakrt gan nevis labkljbai, bet visdiem prestia krmiem utt. Citiem vrdiem,

atkarbai. Socils bremzes.)

28.3

Neviens nav skaitjis (un neviens ar nezina, k saskaitt), cik procentus stenb sver katrs no iem diviem (ka diviem - tas vienkrbas labad) faktoriem.

Kuri, domjams, visbiek tomr darbojas abi kop - un katrs sver daudz.

29.1

Bet ldz ar to vienmr ir iespja domt tri TRIZ tuvjo intereu gar.

29.2

Ka atkpans var pamat norakstt uz brvu izvli, bet iekjm grtbm darb

nav tik lielas nozmes.

(Kaut ar to pastvanu noliegt nevar.)

29.3

Un ka tad visu problmu var atrisint, gan jau kaut k, ar emocijm (kuras vienmr paas darbosies tiei t, k vajag... k tad...) un morles lasanu, bez mcanas.

Vajag tikai gribt, varana, lk, nks kaut k automtiski...

29.4

Tas saskan ar tradicionlo morli un ar to, k parasti mdz domt pedagogi.

Ar faktisko pieredzi diez k nesaskan - bet o starpbu mdz aizmlt ar morli.

29.5

Kronis visam te ir teiciens gribt pa stam, kas rels problmas paslauka zem

tepia.

29.6

...Bet varbt tiek domts, ka prveidot sociumu (lai nebtu tik liela neradoo

intereu ietekme) ies trk nek atrast metodes cilvka darbam ar sevi??...

29.7

Es ar nezinu, k atrisint doto pretrunu starp TRIZ tuvkajm un tlkajm

interesm.

Viena no TRIZ metodoloijas stiprkajm pusm gan taisni ir spja risint pretrunas.

Bet es jau neesmu metodologs, tikai tds... hm, domtjs/fantaztjs amatieris.

Un viens no pastvos sistmas upuriem, cilvks praktiski bez darbaspjm.

Kas trauc stajiem metodologiem?

30.1

Varbt ka viss iepriek minto faktoru kopums ar trauc. Skot jau ar govs

hipnozi.

Un kopsumm tad iznk nesaldzinmi rtk turties pie vecs paradigmas (tas,

ko es ar savu pieredzi vienkri nevaru atauties).

Un mierint sevi ar ilzijm.

30.2

Sak, visum jau viss ir krtb, cilvka emocionlais aparts (eso emocionl

kultra) ir pietiekami labs ldzeklis cilvka problmu risinanai, un neko vairk te

nevajag.

30.3

(Lai gan emocionlais aparts ir veidojies aizvsturiskos vai pat aizcilvciskos

laikos, kad galvenais bija, - k rakstja psihoterapeits Vladimirs Levi, - pc

iespjas stiprk sadusmoties vai nobties.

Protams, vlk kultras attstba to apstrdja - tau apstrdja toreizjo, seno uzdevumu un priekstatu gar, ne tagadjo vai nkotnes.)

30.4

(Interesantais, bet daudzjdi sametais XX gadsimts, liels bauanas laikmets,

varbt vienu otru arhaismu vl pastiprinja.

XXI gadsimts, kad pastiprinsies ca par cilvka personbu k par ekspluatcijas

resursu, droi vien ar bs ai zi neviennozmgs.)

30.5

Nu un t tlk: apvrdots biezpiens (morles lasana utt.) ir labas zles un pat

panaceja - jo labiem slimniekiem tas vienmr paldz! Kas neizveseojs, pats

vaings - un vai tad ms var interest vl kas tlk par vainu?...

Vl tikai drusku o to pielabot - motivcij -, un gan jau viss bs krtb...

31.1

Jatzm vl viena morls domanas patnba.

Ts represvais raksturs.

Cik domu nav palicis neizdomts tpc, ka: t jau var domt tikai t d s...

sliktais...

Nu piemram, ka vjie t attaisno savu vjumu.

31.2

represv aspekta d par iekjo grtbu problmm ar mazk run - un run

mazk nopietni, tas ir, mazk lietii.

Un tas var bt viens no cloiem, kpc daudzi uzskata, ka problma nav tik

svarga.

Neskatoties uz to, ka miljardiem dada lmea neveiksmju nemitgi liecina par pretjo.

31.3

Es gan taisni meklju, k izdart, lai vjuma nebtu.

(Preczk, lai no dabisk vjuma neizriettu neefektivitte, slikti rezultti. Un nedabisko vartu labot.)

Bet attaisnojumus vai nosodjumus, visus pc krtas, es redzu meln zrk ar baltm pumpm!

Tie neko nedod, vajag rezulttu, nevis s eras.

31.4

Tau lielk daa cilvku tdas lietas em galv - pat svargos gadjumos.

Acmredzot ar metodologi.

Bet, ja par daudz em galv morli, tad no galvas var skt pazust domas.

31.5

(Starp citu, vjums nav jattaisno vai otrdi, tas vienkri pastv, un ttad ir jdom, ko un k ar to dart.

Un, starp citu, klnisk harakteroloija secina, ka no dabas vjajiem mdz bt ar

daas savas priekrocbas doman. Skat. Marka Burno Марк Евгеньевич Бурно - darbus. Ja itin visi btu stipri - jau no dabas -, tad no t ms kopum

zaudtu.)

31.6

(Dieml valdoie domanas paradumi un vrtbas oti daudz kur mdz vienpusgi

- un nepietiekami pamatoti - orientties uz apriori stiprajiem.

Un tas ir vl viens pasaprotambu, nereflekttu virsmodeu, automtikas avots.

Un tad, lai vjais darbotos efektvi, viu mina vienkri nodrzt pc svea, stipro parauga.

Te var bt, tai skait, ar t laika ietekme, kad visi bija k apssti ar cu.

K rezultt ar aizcnjs sazin kur...)

32.1

Pasvtroju: te visur iet runa tikai par vienu morles aspektu. Kur, manuprt, pat

nav morlei piedergs pc btbas, bet ir tai uzkrauts aiz nabadzbas.

Pasvtroju: ka zagt ir slikti un slepkavot - pavisam slikti, tas, protams, absolti

nemains. aj zi iebildumu pret morli nav.

32.2

Vlreiz. Lai kristiei neapvainojas, bet mani (vismaz liels lnijs un svargs

liets) neinteres visi ie vrtjumi, tiesjumi, izpirkumi un prjais avizo-inkaso ar klringu, kur aizgja lzing. Man vajag, lai darbs ir padarts, relos rezulttus!

32.3

Lai atrisintu problmas, droi vien nav obligti nepiecieams turties pie diem

uzskatiem. Bet varbt ka ir, lai vienu otru no tm iesktu.

32.4

Piemram, kad Ivans Pavlovs radja nosacto refleksu modeli (teoriju), vi ne

velti aizliedza saviem ldzstrdniekiem lietot tdus teicienus, k suns

nodomja..., un lika darb izteikties refleksu teorijas jdzienos.

Lai gan zinja, ka via modelis ir vienkrojums (k visi modei!) un ka Pavlova

suns nav burtiski tas pats, kas suns vispr.

32.5

(Piezme 1. Kurpret Freids par saviem modeiem to, iet, diez k nezinja. Briem rodas iespaids, ka viam mra sajta aizgjusi pastaigties un t ar nav atgriezusies.

Un, jebkur gadjum, masu kultra tdas lietas zin vl sliktk.)

32.6

(Piezme 2. Ka refleksu teorija p c t a m iestrga un maz attstjs, izmums te ir Anohins, - t vairs nav Pavlova vaina. Savu etapu vi paveica.)

32.7

Protams, ar mana pieeja ir vienkrojums, saldzinot ar realitti.

Bet izskats, ka dotaj situcij t pagaidm ir derga.

32.8

(Plus, starp citu: ja es, cik var, nekrattos va no visiem vrtbu/vrtanu krmiem un neturtos pie mru domanas, tad es, oti iespjams, nebtu

nodzvojis ldz ai dienai. Lai gan pai mri t ar palika nesasniegti.

l, ka nav zinms, cik cilvku nenodzvoja - prspltas vrtbu domanas d.)

32.9

Katram gadjumam pasvtrou vl. Es, protams, neaicinu likvidt morli vai k tamldzgi.

Galvenais ir darba rezultts, lai cilvkiem no t ir labi. Un tpc lai katrs lieto tdus ldzekus, kas viam paldz gt labkus relos rezulttus!

Es kritizju nevis to, ka ir morle, bet to, ka bez ts nav nek efektvka (dotajam problmu lokam). Manuprt, vajag meklt.

32.10

Bet, lk, aj meklanas, ptnieciskaj darb, tur ir jbt brvam no morles (un tpat ar citiem) aizspriedumiem - kuri ms sazin cik veidos saista pie vecs paradigmas un neauj domt brvi un lietii.

32.11

T vai citdi, cilvka iekjo grtbu jomas problematizcijai, izejai no

pasaprotambas, agri vai vlu ir jnotiek. Labk agri.

Un labk - TRIZ gar.

Vai t iznks, vai n, - tas jautjums ir migl tts.

33.1

Es pagaidm vl krtgi nezinu, ko atbildt cilvkiem, kuriem manas aubas un

prdomas var iedragt ticbu, prliecbu, ka viss jau bs labi. Lai gan zinu, ka atbilde ir.

Minu te o to uzmest.

33.2

Ka lielkai daai nav izncis (vriengs radoais darbs, emsim uzskatmbai o

piemru), bet vienai daai ir izncis, - tas nav nekds jaunums. No faktu viedoka

es te neko jaunu nepateicu.

33.3

Mana pieredze ir smaga. Tomr burtiski td veid, k man, notiek reti.

Man galu gal iziroo lomu nosplja mana lielk (psiholoisk) kda. Un

es vairkus gadus dalbju nepareiz virzien - k rezultt iekjais konflikts

nevis atrisinjs, bet pastiprinjs, paplainjs un galu gal iestrga.

33.4

Protams, es toreiz nezinju, ka t ir nepareizi!

(Bet cik daudzi mdz zint, k ir pareizi?)

Un te bija vainga tai skait ar morle.

33.5

Tau lielum lielk daa paspj atkpties bez tik smagm sekm.

Vai pat kaut ko padart, tikai krietni mazk mrog nek gribts.

33.6

Protams, visprj nezinana, k strdt un k tikt gal ar iekjm grtbm,

un aj jom esoie daudzveidgie maldi nes kopsumm drausmgus zaudjumus.

Tau...

Kuram pietiks ar jau esoajiem ldzekiem, kuram n, to var zint tikai ja izmina.

33.7

Bet, ja saskaras ar problmm, tad acmredzot vajag pc iespjas miergi un

vrgi pameklt risinanas ldzekus.

Nevis vienkri mesties emocijs, morlos paprmetumos, visprj zem pavrtjum vai vl kaut kur td gar (k tomr dara, iet, lielk daa)...

33.8

Acmredzot nevajag prmrgi paauties uz morl un sadzviskaj doman

pastvoajiem stereotipiem, lozungiem. Tie diez ko nav domti relu problmu

risinanai.

Pareizk sakot, ir jskats katram paam - vai dotais lozungs, dot ideja tev paldz, vai n (un kur tiei). Un ttad vai ir vrts ar to tlk mocties.

33.9

Ja ideja neer peles, bet tikai (pardon) taisa uz galda, - tad diez vai vajag tdu ideju turt.

33.10

Ldzeki ir, tie tikai nav apkopoti, paliek eklektisk veid - un netiek plai mcti,

nav iekauti elementraj izgltb, k btu vajadzgs. Un parastaj praks t ir

laimes sple, kur uzskries virs vajadzgajam, bet kur n...

Tau vismaz uzlabot izredzes aj loterij var.

Vien liel da gadjumu, kuri parasti paliek neatrisinti, ar to pietiktu.

33.11

(Protams, perspektv ldzeki ir vl jattsta. Un tiem ir jpaldz praktiski visos

gadjumos, nevis kd da.)

33.12

Analoiski, droi vien var mint paldzt otram, ja vi noncis ds grtbs

33.13

(Toreiz, kad es iekritu, es biju oti jauns un viens.

Es gan domju, ka ar tdu gadjumu ir daudz, - lai k ar nebtu pieemts jsmot

par jaunbu.

Ja kds savktu, bez moralizanas, daudzveidgo jaunbas negatvo pieredzi...)

33.14

Bet vispr jau ldzeki ir. Tai skait, ar TRIZ aprinds droi vien ir zinmas

atsevias patiesbas un atsevii pamieni aj jom.

Varbt pat diezgan daudz, un no t var nodert, iespjams, daudz kas.

33.15

Sav kritik es nebiju domjis, ka morle ir padarjusi visus akurt galgi aklus.

Bet drzk to, ka viiem ir grti atzt visprg veid to, ka jveido sistma un ka pie t ir specili jstrd, t. i., apzinties stratisko uzdevumu.

(Taisni tas btu viens no nepiecieamajiem TRIZ attstbas turpinjumiem.)

Tau ar atsevim detam var bt savdk. Un te ar morle mazk trauc.

33.16

T ka, neskatoties uz manis iezmto drmo visprjo stvokli, perspektva kt

par... teiksim skaidri un gaii, ar par niju, tas ir, dot btisku ieguldjumu

cilvces kultr, - nebt nav slgta.

Ja nav droas visprjas sistmas, k strdt

(izemot Henriha Altullera RPAT,

- skat. grmatu Г.С. Альтшуллер, И.М. Верткин Как стать гением, 1994, internet, iet, ir, vismaz fragmenti, ar angliski, How to become a genius,

- tau iekjo grtbu jautjumus t tikpat k neskar),

tad tomr var lietot to, kas jau ir.

33.17

Vl. Visticamk, iekjo problmu gadjum nevajag prk saspringt.

(Lai gan ir cilvki - rakstura tipi? -, kuriem saspringums taisni paldz.

Vai - paldz kd da situciju.)

33.18

Ar man toreiz laikam btu vajadzjis savlaicgi atspringt un mint paauties

uz to, ka - agri vai vlu - interese un uzstdtais mris (kur princip nebija

atcelts, par spti visam) mani tomr izness pareizaj gultn.

33.19

Dieml to es sapratu vien retrospektvi, kad bija jau par vlu.

33.20

(Mana tipa cilvkiem gan mdz bt grti paauties uz kdu dabisko notikumu

gaitu.)

33.21

(Bez tam jaunb jau parasti mdz steigties.

Interesanti btu paanalizt - kpc.

Vismaz skatoties no vlka laika posma, iet, ka vajadztu bt otrdi - jaunb

vajag dzii ievilkt elpu un domt stratiski.

Tad kpc iznk da temporlisma deformcija?)

33.22

Bez tam jatzm, ka no iekjm grtbm un to radtiem, reizm smagiem,

sarejumiem tau ne tuvu negarant ar parastais (nevis novatora) dzves ce,

t tomr ir visprja problma. Atteikans no lielkiem mriem un darbiem nebt nenozm, ka tpat neuzrausies mazkajos.

33.23

Bet var jau izminot izrdties ar t, ka tiei jums nekdas kritiskas problmas ai jom neradsies. Ka jums viss ir pietieko mr krtb vai ka da krtba

var bez kritiskiem samejumiem tapt pa darba proces!

Td gadjum is manis apskatmais vtru tips jums ies garm. Pat ce uz kdu oti btisku, pat enilu ieguldjumu. Ar t var gadties.

33.24

Protams, manis rakstto nevar lietot k kdu instrukciju. Ts ir tikai piezmes.

Jskats katram paam pc konkrtajiem apstkiem.

34.1

Mazliet apkopojot par nereflektto (vai nepietiekami reflektto) virsmodeu

avotiem dotaj tm.

34.2

Pirmkrt, manis jau mintais konflikts starp tuvjm un tlkm interesm.

Kritizt esos pieejas (lai mekltu/bvtu ko efektvku), tas var mazint

(emocijs balstto) ticbu, ka izdosies (ar ar pareizjo pieeju).

Varbt daiem liksies, ka vius atstj bez nek. Lai gan stenb t nav.

34.3

Bez tam, ja tdas lietas prk em galv, tad jau vispr nedrkst neko jaunu meklt - vismaz kamr vecais vl nav galgi sabrucis.

34.4

Un vl. Cilvka darba spju problma nav vienkrs palgldzeklis, ko garmejot pielgot, lai pc tam trk atgrieztos tri pie trs domanas jautjumiem. T ir btiska rados revolcijas - un, konkrtk, TRIZ turpmks attstbas - sastv-daa. Varbt no ejienes vars iet ar tlk uz citm cilvka personbas problmm.

34.5

Otrkrt, darbojas tda nelaime/tda inerce, k prmrga paauans uz emocionlo stihiju - kas nk no... pat ne no kdiem viduslaikiem, tas btu skums, bet vl no aizcilvciskiem laikiem! Un dadi tai atbilstoie stereotipi.

34.6

Starp citu, vismaz pc vienas no teorijm (kura droi vien adekvti atspoguo

vismaz daus lietas aspektus), emocijas jau tam ir domtas, lai kompenstu nezinanu. Kad krtgi nezinm, rkojamies emocionli.

34.7

Trekrt, veco priekstatu slogs te liel mr darbojas svt liet - morl.

(Lai gan t pa daai tpc jau ir tik svta, tik uzkurbulta, ka ms nezinm, k rkoties lietii.)

34.8

Ceturtkrt, vl vairk, pdjos gadsimtos daa no arhaismiem bs pat pastiprinjusies.

Dinamiskks laiks, lielka cilvku resursa iesaiste dads prmais, ldz pat

masu mobilizcijai.

Un sistma to darja, protams, vecaj stil, ar spiedienu (tdu vai citdu).

Noejot ldz tam, ka viens otrs rems vai spks varja noupurt desmit divdesmit

miljonus cilvku dau gadu laik...

34.9

Tda prakse nevarja neatstt iespaidu uz domanu un vrtbm.

34.10

Ar zintn centrls idejas (ptniecisks programmas kodols) tlk dod dadus konkrtkus secinjumus un pielietojumus, visdus atvasinjumus jeb metastzes nu jau dads tms (jeb perifriju).

34.11

Tas ir... miljonu sku saknu. Kuras pc tam paldz turties vecajai idejai-kodolam

un, atbilstgi, trauc rasties jaunai vai pat iedomties par to. Jo it k viss tau

liecina, daudzos veidos, par labu vecajai idejai.

Skat. Jlija Murakovska darbus.

34.12

Kur nu vl morl (un visprj, fona, tas ir, sadzviskaj doman), kura,

iet, vai visa sastv no perifrijas - un kur nav krtgu ldzeku, k prbaudt ts relo efektivitti... un kur zinana vispr tiek pa daai aizstta ar emocijm.

34.13

Un, pat ja ms vairs neatzstam, piemram, masu mobilizciju, lai ts varongi mestu uz lometjiem, - un pat ja vispr neatzstam militrismu -, tad daudzs ar t paldzbu iedstts sks sakntes prskatt un pie vajadzbas izravt nav tik

viegli.

34.14

Piektkrt, ieinterestba cilvka personb k ekspluatcijas resurs (dads

aurs interess un vajadzbs) joprojm prspj interesi par cilvku k par pavrtbu.

34.15

Tuvkajos laikos is prsvars kopsumm diez vai mazinsies.

(Kaut gan paas ekspluatcijas formas var mainties, ko pardja jau 1968. gads

un t sekas.)

Un turpins dot metastzes...

Kur ems nekritiski - iestigs.

34.16

Lai gan, no otras puses, tda pieeja cilvkam ir pretrun ar stratisko attstbas tendenci, ar preju uz rado darba dominanti.

34.17

Sestkrt, tuvk konkrtajam problmas saturam (te es neiroju virsmodeus no modeiem) var mint, piemram, tdus izplattus domu gjienus-priekstatus-stereotipus, k:

(1) jauc vien putr zintni un morli, vrtanos un domanu (t atstjot sev iespju vienmr aizmukt no domanas uz vrtanu),

(2) neizir sistmiskuma lmeus motva novean ldz sekmgai darbbai,

reducjot to uz vienkru priekstatu par gribanu vispr,

(3) tlk reduc gribu uz spku, spiedienu un cu (veca lieta, spks ir, prta nevajag),

(4) skaidri neizir gribu/paregulciju kopum un gribanu atsevia motva lmen,

(5) motivcijas sfru izrauj no konteksta (vienkri sekojot tradcijai, tas ir, stereotipiem, un nedomjot eit tlk),

(6) pedagoijas gar aprobeo uzdevumu ar audzinanu, nenovedot to ldz paaudzinanas spjas attstanai (izpildtja darba rai tas ir dabiski, radoajai n).

34.18

...Tiktl par iekjo grtbu problmu. Cik varju.

***

TLK

35.1

Par Atova eksperimentu (stst Klnika Diais piekns).

Es ne visai saprotu, kpc atmias utt. ir vispr jnovc. Vai tad galvenais nav

attieksme pret tm?

35.2

Vajag vienkri iemcties opert (pat vienlaicgi, reiz) ar dadm priekstatu sistmm (var teikt, dadiem modeiem) - teiksim, ar tdu, kur sasniegtais btu saglabts, un ar tdu, kur tas btu atmests, netiktu emts vr.

35.3

(Kpc gan nevar apgt dadas sistmas, ja pat skol tau var iemcties

dadus priekmetus, un pat diezgan daudzus?

Tikai tpc, ka t nav pierasts, t nav pieemts. Domanas inerce.)

35.4

Un td acmredzot visupirms - atbrvoties no vrtbm un no prmrgi/nekon-trolti emocionlas attieksmes pret savu (savu ptjumu, savu darbu) priekmetu.

35.5

(Kad vai uz katra stra mru viet ir vrtbas - tds domanas veids nav

perspektvs un ir sav zi pat bstams.

Par mri ms zinm kpc, par pavrtbm n, tikai izpildm jau doto.

Lai gan vispr jau ir jskats konkrti, kur un kds robes kda pieeja der.)

35.6

Bet preczk sakot, vajag reflektt (apzinties, analizt) un relativizt s vrtbas - un mct ar tm opert, manipult.

35.7

Agrkos laikos tas nebija tik vajadzgs, tad varja vai visu mu nodzvot vien

paradigm (piekalts vienai paradigmai vai vienai vrtbai). Bet tagad, izteikti

dinamisks zintnes (un dzves) laikos, tas ir vajadzgs...

35.8

Citiem vrdiem, ir jpriet uz virssistmu!

Sasniegumi un (agrks vai pat tagadjs) idejas vairs nav tik svargas paas par

sevi, bet gan k etaps un elements tlkai attstbai.

Un to der zint jau no paa skuma.

Vienmr bt lielkam par sevi pau, par jebkuru konkrtu uzdevumu, ideju,

sasniegumu!

Tagad t bs norma! Dzve attstbas rem!

Attstbai ir jbt normai, k elpoanai, un nevis mokm.

35.9

Darbojoties ar savu priekmetu, vienmr skatties ne vien uz leju, uz

konkrtajiem secinjumiem un pielietojumiem, bet ar uz augu, uz

virssistmm, uz tlks attstbas iespjm.

(Uz virssistmm jskats jau tpc vien, lai tiktu gal ar virsmodeu sfru, ar

visdm pasaprotambm jeb klapm uz acm.)

Vienmr dzvot nevis auri sava priekmeta un savu ideju robes, bet plak,

daudzu sistmu kontekst.

stenb tavs priekmets un tavs uzdevums ir attstba.

Bet konkrtais priekstats un konkrtais sasniegums ir tikai etaps un tikai daa no t, ko vajag patiesb, - un ir lietdergi to apzinties jau no paa skuma.

35.10

Manuprt, taisni par to iestjas Atovs - skat. via 1994. gada grmatu.

(Un tas ir jnoved tlk, ldz pat l o i k a i, ldz sistemtiskam un normlam darba remam.)

Bet 1965. gad, kad rakstts ststs, tas varbt nebija vl tiktl noformjies.

35.11

(Bet tas var nozmt ausmgu, ldz im nepierastu lietu.

Ka specilists sav priekmet vairs nebs specilists tikai sav priekmet!

Pai priekmeti, emti attstbas perspektv un virssistmu perspektv, vairs

nebs tik stabili un noslgti!

Specializcija briesms! Pagaidm tikai mazliet, vl diezgan attls bet tomr...

Tas tau ies arvien tlk!

Ar laiku bs ar informatvi komunikatvais aprkojums.

Datori un tmeki, iet, jau tagad var diezgan daudz ko maint.)

36.1

Nu j, personiski es nekad neesmu sti sapratis, kpc iegstot ir vienmr ar

jzaud.

Ir tau treais ce reflektt visu situciju, maint pamatus, pau nostdni, un

padart ts lietas reguljamas (nevis dabiskas, nevis k visiem). Un ttad

daudzos gadjumos bez iepriekjs nostdnes uzspiest vai nu - vai.

Bet TRIZ valod runjot, da visprinana bs preja uz virssistmu (viena

no prejm uz vienu no virssistmm).

36.2.

SMD metodoloij ir vl radiklk: opert dubulti, reiz ontoloiskaj (objektvs

realittes ainas) plksn un organizcijas darbbas plksn.

Man tas ir tuvs: paam maint savu pasaules ainu (pat 2x2=5, ja vajag!) un vienlaikus redzt, ko un kpc es daru... pats savs smadzens.

Konsekventi NEatkpties NE no realittes, NE no t, ko man vajag, ja ar starp m lietm nav tltjas, tieas un droas saskaas.

To tad vars meklt tlk. Brvi un daudzveidgi, nevis tikai rpojot soli pa solim...

36.3

(Attstba nenozm vienkri visu nomaint. T dod ar jaunas iespjas apzinti saglabt tiem svargo. Prvrtsies, kas pastvs.)

36.4

Vai tad ir tik svargi pats par sevi, cik ir divreiz divi? Ja izdosies atrast apstkus,

kuros 2x2=5 (vai apmram 5)*, tad opersim t - ciktl sniegsies ie apstki.

Nevis fantiski, pai nesaprotot kpc, tursimies pie 2x2=4. (Vai, glui tpat, pie

jaun 2x2=5.)

Un dakrt ir vrts pai pameklt, k tds 2x2=5 vartu bt.

* Piemrs uzskatmbai: kdi varbtiskie skaiti...

36.5

Vajag mazk tict, vairk manipult un konstrut. Darboties.

Gan neaizmirstot, ka ar te nav glui patvaa, ka mums ir darana ar objektvo

realitti.

Tau skatties uz o realitti/pieiet tai var daudzveidgk nek ir pieemts.

Un ldz ar to produktvk!

36.6

Galu gal ideja (=realittes, kda ts fragmenta vai aspekta modelis) ir instruments, un ar to vajag prast strdt.

Ar skrvgriezi vai datoru ms strdjam, nevis t vienkri emam un ticam. Ar

ideju tau neiesim rkoties stulbk!

36.7

Protams, zintnisks iestdes (un ar prjs) ir organiztas savdk, pc vecs

paradigmas. Tau pagaidm mani interes lietas btba visprg veid, bez

socilajiem krmiem vai citm blakuslietm.

37.1

Starp citu. Cik reizes ir dzirdts: zintniskajai un tehniskajai varenbai pieaugot, cilvkam vajag ar augstku morlo lmeni.

Pati par sevi jau t ir taisnba. Tikai - kas ar to ir domts praktiski?

37.2

Desmit reizes vairk iespju - desmit reizes augstka morle?

Desmitreiz vairk sprediu, vai?

Vai, teiksim, 10x vairk just (un ttad 100x biek prkarst smadzenes)?

J, morlajam lmenim ir jbt augstkam bet k tiei?

37.3

Visticamk, reli tas vartu nozmt, pirmkrt, spju orientties, racionli

orientties augoaj morlo problmu klst.

37.4

Vl vairk, s problmas jmk risint uz prieku, apsteidzoi, aktvi un nevis

reaktvi.

37.5

Lk, Atovs t ar saka: treajam jaunrades stvam jeb lmenim (zintn socili zintnisks problmas) ir jattsts apsteidzoi pret otro lmeni (visprzintnisks problmas) un jo vairk pirmo (konkrtie risinjumi)!

37.6

Ttad... morlei jkst par radou darbu.

Bet tagad to pamat saprot vien k izpildtja darbu - un tpc tze var ist amorla!

37.7

Otrkrt, ir beidzot jatrisina gribas problma, kad labu grib, bet tomr sliktu dara.

37.8

Varbt ir vl kds trekrt utt.

(Un es eit neskru socil lmea problmas, kuras dotaj jautjum patiesb laikam bs galvens.)

37.9

T vai citdi, bet pagaidm tikai leijer lozungu (37.1). Joprojm neko nezina un

tikai bauj.

Tikmr tehnisk varenba arvien pieaug, bet iespjas tikt gal ar savm iespjm atpaliek.

37.10

Bet t jau laikam parasti iznk, ja oti nopietnas problmas grib atrisint, neko

nemainot pc btbas vien lietojot vecos ldzekus kaut k (nezin k) stiprk.

38.1

...Ttad: atmias izncint nevajag, vajag mct ar tm rkoties!

38.2

Atova ststs labi parda progresa dramatismu.

No otras puses, ar is dramatisms ar laiku mains, ar pats progress progres.

Un ar pris no Atova toreizjm nostdnm, manuprt, nav vairs tik aktulas un

obligtas.

38.3

Preczk sakot, empriski jau vl ir aktulas, vienai otrai negatvajai olaiku niansei pat uz laiku vl pastiprinoties. Bet ideju zi, perspektvu zi vairs nav.

Visvairk pateicoties, acmredzot, paa Atova veiktajai ideju attstbai.

PIELIKUMS

39.0.1

Dai citti no pielikuma manai mintajai 2016. gada vstulei.

(Nr. 12, 13, 20 un 23 pievienoti vlk, tpat k lielk daa manu piezmju. Latviski neizdotie krievu teksti eit ir man aptuven tulkojum.)

Dieml tlk neesmu vcis un ptjis.

Savus galvenos secinjumus dotaj tm es izdarju 1980-jos gados. Dieml bija par vlu, lai es pats sev sptu ko labot, lieta bija aizgjusi jau par tlu. Vismaz man ar turpmkajos gados neizdevs kaut cik btiski uzlabot situciju.

Un es sav stvokl t ar izrdjos nespjgs pat pavirzt tlk s idejas.

Es gan mdzu teikt: ja cilvki dzvotu ldz 200 gadiem, tad es laikam tomr pasptu visu, ko man vajag. Bet... J.T.

39.0.2.

Drusku reditas manas 2013. gada piezmes, ts ar bija mintaj vstul.

(1)

Kpc domanu var mct, bet gribas paradumus, pamatprasmes mcans, paorganizcijas, psihohiginas joms u.tml. n?

Skol nemca dzvei, skol mca priekmetus. Lai nu btu bet tad jau tos priekmetus vajag iemcties. Tau mcties nemca!

(2)

Visas superattsttas domanas programmas (Atova, edrovicka, Ijenkova Davidova un jebkuras citas) bez darbaspju problmas atrisinanas paliks k superautomobilis ar superdzinju un kvadrtveida riteiem.

(3)

Galvenais smaguma centrs ir nevis motivcijas jom, bet tehniskaj, operacionlaj mct vadt sevi un mct strdt (it pai - gargo darbu).

No t visvairk ir atkarga ar spja apgt citas spjas.

(4)

Bet gatavas spjas un gatavas pabas visiem dzves gadjumiem vienalga neieliksi un neuzkrsi. N, vajag k progresvajs (augst)skols dot tdu bzi, lai pc tam pats vartu...

(5)

Galven problma ir nevis, vai tev pastv pareizi, labi motvi, bet gan, kas ar

tiem notiek pc tam.

(6)

Griba parasti asocijas ar prvaranu, spiedienu, spku, cu tau stenb taj daudz svargka ir paorganizcija, paradumi un darbs.

Es to uzzinju par vlu. Lielk daa nezin vl tagad.

(7)

Vienmr jau var vienkri uzmoralizt. Tau tas ar ja tur pc satura ir taisnba

maz ko paldz praktiski.

Un tur ne vienmr ir tikai taisnba.

Bet es, piemram, par vlu uzzinju, ka spied, spied, prdzvo ne vienmr der.

(8)

Zintne mums ir raoanai un tamldzgi, bet pau galveno cilvku ir pieemts apstrdt ar muldanu un smadzeu dakaranu.

Par cilvka pa-darbbu tikai run, bet instrumentli apgdta t netiek.

(9)

Un visi pie t ir pieradui - un var aizstvt pierasto pat par savas dzves cenu.

(10)

(2025.) TRIZ metodoloijas attstba pie cilvka darbaspju jautjuma pagaidm ir apstjusies tpc, ka TRIZ te pki ir kuvis neuzticgs pats sev.

Tagad citti. J.T.

39.1.

(Metodologs, TRIZ autors Henrihs Altullers, eit k rakstnieks fantasts Henrihs

Atovs. Apdedzinoais saprts// Krjum Radts vtrai: Г. Альтов

Опаляющий разум, 1967//Создан для бури, 1970, с. 102-125. 123. lpp.)

Bet vai tad par cilvka pirmo un galveno vajadzbu (...) neks iegt pc iespjas vairk spju?

39.2.

(Psihoterapeits Vladimirs Levi Atrast sevi, 1980 В.Л. Леви Искусство быть собой, 1977. Pirms nodaas Iekams prkons nesper... skum.)

Nepilnba parasti prsteidz ms nesagatavotus. Savas ikdienas savaldans nepietiekambu cilvks sk pamant grtbs: palielints darba apjoms un

saretba, sasprindzinta situcija, konflikts, slimba, vecums te tad ar

atkljas, ka daudzas ietami vienkras lietas jmcs vai jpilnveido:

koncentrans un mobilizans, prslgans un emocionla prskaoans,

atslbinans, atpta, miegs...

Vadt sevi ir grti tad, kad tas ir sevii nepiecieams. Vairkums cilvku to nekad pai nemcs. Vai tad brnums, ka eksmeni vius prsteidz nesagatavotus?

39.3.

(Psiholoe Viktorija Jurkevia Par individulo pieeju gribas paradumu audzinan: В.С. Юркевич Об индивидуальном подходе в воспитании волевых привычек, 1986. (Новое в жизни, науке и технике, серия

Педагогика, психология, 1986-11), 80 с. 5.-6. lpp.)


It k jau visiem, kuri nodarbojas ar bnu audzinanu, ir zinms, ka brnam

uzstdmajm prasbm ir jbt samrgm ar via iespjm. Dot viam

uzdevumu ne pa spkam - nozm nolemt visu darbu neveiksmei.

Tau jsaka, daudziem audzintjiem tas ir spk tikai attiecb uz intelektulo

darbbu. (...)

Cita lieta uzvedbas/izturans (поведение) joma, mka vadt savas darbbas

un stvokus, tas, ko ir pieemts apvienot jdzien paregulcija.

Te daudzi audzintji ir prliecinti, ka viss ir atkargs tikai no brna vlans. Un, ja vi nemk sevi organizt, pietiekam mr koncentrt savu uzmanbu,

savlaicgi mobilizties un veikt visu preczi, tad t ir via paa vaina.

Nevar ttad negrib, saka gan vecki, gan skolotji.

Un pr mam nokavjoos, visu aizmirstou, neuzmangu skolnieku gas sodi, viam liek dot vrdu, ka vi jau rt pat labosies.

Bet rt un part viss paliek pa vecam. Skolnieks tpat ir nesavkts, neorganizts.

Bet audzintji joprojm ir prliecinti, ka visa vaina ir aunprtg negriban kt labam.

Tie ir daudzu pedagogu un vecku maldi. Problma nav t, ka skolnieks negrib. Vi nevar uzreiz kt citds, vias ai liet vajag paldzt.

Prast no nesavkta un neuzmanga skolnieka katru dienu laicgi ssties gatavot stundas un dart visu tri un preczi, - ir tas pats, kas likt skolniekam, kuram neiet aritmtika, risint augstks matemtikas uzdevumus.

Lieta tda, ka vi ar visu vlanos nevar pietieko mr regult savu iztura-nos. Augstkais, var bt kdi sasniegumi pa reizei: piesds, izmcjs, dabja labu atzmi. Tau veikt to pastvgi, no dienas dien vi nevar: tam vajadzgas zinmas izturans iemaas (навыки поведения), kuru viam nav.

Audzinanas paradokss - ka pietiekam mr apgt paam savu uzvedbu, tas vien ietami ir pa spkam ikvienam skolniekam.

stenb paregulcijas iemaas veidojas tikpat pakpeniski un prasa tikpat rpgu

darbu un tikpat individulu pieeju k, teiksim, saretu matemtisko darbbu apgana.

39.3a.

Piezmes. J.T.

Man bija vl ne tas sliktkais variants.

(1)

No dabas es esmu vj, skot jau ar bzes procesu, uzmanbu. Bet nevar teikt,

ka es btu daudz mocts ar sodiem utt.

Jo vairk, man skol gja samr labi, tas ir, sekmju zi biju starp lderiem.

(2)

Un tomr - mcbas un citi darbi gja vairk caur piespieanos. Ar iekju konfliktu - kds gan ir pazstams praktiski ikvienam cilvkam, tai skait ikvienam skolniekam.

Tpat k viens no plai izplattajiem konflikta iznkumiem jeb pseidorisinjuma

veidiem - atlikana (prokrastincija)...

(3)

Bija ar intereses, brnb es daudz lasju utt. - tau interese nebt neatcla

piespieanos un konfliktu. Mans priekstats par savm darba spjm ir vienmr

bijis kritisks.

Un jau tad nereti bija efekts, ka lielkas bremzes ir vajadzgkiem, svargkiem (ar interesantkiem!) darbiem (pat neatkargi no to objektvs grtbas pakpes).

(4)

Tomr ldz zinmam laikam es vismaz prsvar kaut k tiku gal.

Bet, kad man rads paam savs mris dzv, konflikts saasinjs.

(5)

Un tad es pielaidu to iziroo kdu. Starp citu, uz visprj analfabtisma fona ar t vl nebija smagk no sastopamajm - bet ar to pietika...

Un iekjais konflikts nevis atrisinjs, bet pastiprinjs, paplainjs - un iestrga.

(6)

Kop t laika es piespiesties vairs nevaru: rodas tikai spriedze, un darbi tpat neiet, resp., neizdodas ieskt. Vai, retk, turpint, atskt.

(Nereti neiet pat vienkri un viegli darbi. Lai gan lielka varbtba, ka neies, ir tad, ja darmais ir svargks - vai ja tur ir lielka nenoteiktba un vispr saretka lmumu pieemana.)

Lamatas: atslbum neiet, saspringum neiet, bet tre - mcanas - nav! Ldz ar to dzves ar nav.

(7)

Tas attiecas pat uz domanu, tai skait plnoanu ja t ir priekstatta k darbs, kuram vajag erties klt. Gandrz visu, ko sav dzv esmu izdomjis, es izdomju garmejot, nevis sistemtisk darb.

(8)

(Zinmu sistmiskumu gan pat dos apstkos varja veidot mana orientcija visu laiku uz vieniem un tiem paiem mriem un idejm.

Tagad var mint trs reizes: vai motivcija tomr paldz, vai n?

Varbt treaj reiz izdosies uzmint.)

(9)

Lai gan objektvi situcija nav pilngi bezcerga, nav jau t, ka man neiznktu sterili nekas. Tau visum - izmanevrt starp Scillu un Haribdu man nav izdevies.

Pdjos gados situcija ir da zi mazliet uzlabojusies, bet da pasliktinjusies.

(10)

Uzskatu, ka minimlais nepiecieamais nosacjums lietas atrisinanai ir ieieana

slied - lai izveidotos paradums sistemtiski nodarboties, vismaz ar to, kas ir manu intereu galvenais priekmets.

Tau man nav izdevies to veikt patstvgi - kur nu vl ko vairk.

(11)

Profesionl paldzba nebija diez ko efektva. Neskatoties uz to, ka mana problma ir pat vienkrka par vidjo.

iet, vii mani t sti nesaprata* un tikai ms ar kaut ko sav nodab...

*Bet varbt pat neturja to par vajadzgu. Galu gal, viiem tau ir sava sistma, kur droi vien viss jau ir uzrakstts priek...

(12)

Lai gan lieko saspringumu, kd es toreiz biju uzskrvjies, pa daai noma.

K ar paldzja iekrtoties darb, kam ar bija zinmas pozitvas sekas, tika

novrsta vl sliktka tlk attstba.

(13)

Interesanti, k atmias par skolas laiku atiras man un manam draugam

Miervaldim, ar kuru ms pamatskol turjmies caurmr vien lmen.

Viam ts ir optimistiskas, bet man skola tomr nk prt vairk k nebrvbas

valstba. (Lai gan toreiz es to visu piemu k dotu.)

(14)

Man te ir divi skaidrojumi. Pirmkrt, vi jau toreiz bija iekji stiprks - un har-moniskks. Otrkrt, tlk dzv viam izdevs tikpat k viss, bet man - tikpat k

nekas, dzve gandrz vai nav bijusi. Tas, protams, ietekm ar pagtnes uztveri...

(15)

Labi, ka vismaz domana (vismaz par visprgm, ne praktiskm lietm) vl

palika samr neskarta. Te lielu lomu nosplja mana apzinti ieemt pozcija:

turties pie mru domanas un kratties va no vrtanu un vrtbu krmiem.

Jeb, citiem vrdiem, sava veida pragmtisms (un, t teikt, par vidjo mazka socialitte, socil atkarba). Tas va vismaz izdzvot.

(16)

Mans gadjums ir pas vien zi - te ir skaidri, reljefi un bez maskm redzama nezinanas un nemcanas iziro loma.

(17)

Lai gan pie attiecgas ievirzes droi vien var izlocties un nesaredzt to pat eit,

aujot sev aizmlt acis ar morlajiem un vl kdiem stereotipiem - tdi tau ir

saraoti pietiekam daudzum...

(18)

(Vai ar - tas ir otrs variants - iet pa tri bioloisk redukcionisma ceu: t, ziniet, vienkri ir tda paa slimba, kura t ma un nokrita no gaisa, k tds vruss...)

(19)

(Vispr jau ir daudz ceu, k nedomt konkrti un nogrst visu uz kdiem vienkriem stereotipiem.

Bet sum, parasti lieto Viss no dabas vai vl kda tur liktea - un Vajag tikai gribt... kur no iem diviem superstereotipiem dotaj mint vairk patk, loika te nav obligta.)

(20)

Ar man paam izpratne tomr prasja zinmu analzi.

K jau parasti, nekas nemdz bt pilngi vienkri!

39.4.

(Turpat, 7. lpp.)

Gribu parasti saprot k spju prvart nopietnas grtbas, k neatlaidbu un

vribu sava mra sasniegan utt. (...)

Tda gribas izpratne var tikt pielietota situcijs, kas jsasniedz rkrtjs, sevias grtbas pakpes mris, kas prasa visu spku koncentrciju, stipru saspringumu (высокого напряжения). Visai reti sastopami gadjumi. Ikdienas dzv katram cilvkam, tai skait brnam, daudz biek ir vajadzgs kas cits

gribas paradumi.

39.4a.

Piezmes. J.T.

1.

Jo pai padomju varohistrijas apstkos par galveno gribas etalonu, protams, kuva partiznis, kas iztur spdzinanas, - un nevis cilvks, kas strd un attsts.

2.

Lai gan iet, ka ar citur pasaul nav daudz ko labk. Vrtbas prsvar dikt

bojeviki, lai gan pasaule daudz vairk turas uz darba dartjiem.

3.

Ja ds varonis tiem btu augstkais etalons (nevis viens no daudzajiem) - tad

jau visi karu varoi btu avangard ar turpmkaj dzv.

4.

Te mums atkal ir darana ar nereflektto, nekritiski pieemto priekstatu, ka

griba vienmr ir labka tiei tad, kad t ir stiprka. Spied, spied, spied...

5.

Saprast gribu k paorganizciju ir nesaldzinmi progresvk par vienkri

spku. Tomr nav teikts, ka ar da izpratne ir visaptveroa.

6.

Griba ir spja praktiski realizties paam cilvkam - un nevis kdiem apstkiem

vai atseviiem motviem. Tlk jau ir jautjums par dadm formm, ldzekiem,

instrumentiem. Bet gribas pamatdefincija ir funkcionl.

7.

Motivcijas pieeja acmredzot pieauj smagu metodoloisku kdu, reducjot

problmu uz atseviiem motviem.

8.

Vl smagk iet garm msdienu psiholoijas tendence atteikties no gribas

jdziena vispr.

Socili t ir saprotama. Daudziem gribas vieglk izmantojamu cilvku, via motvus un tiem atbilstos atkarbas. Un tas ietekm ar domanu, dominjos idejas, virsmodeus.

Bet zintniski tas nav saprotams - ja neder vec spiediena paradigma, tad vajag meklt jaunu, nevis kapitult.

Psihologu cunfte, sekojot iem virsmodeiem, aujot tiem ierobeot savu prtu, faktiski izpilda neartikultu socilo pastjumu. Izskats, ka vii ir iekritui...

39. 5.

(Turpat, 7. lpp.)

Ar gribas paradumiem ms saprotam noturgas iemaas efektvai darba,

sadzves un komunikcijas organizcijai, kuras ir nostiprinjus

(закрепившиеся) cilvka uzvedb un kuvuas par via rakstura iezmi.

Vismaz divas jdziena puses ir pamat: ka ir pietiekami efektvi dadu

darbbas veidu organizcijas pamieni - un ka to izpausmes cilvka

rcb/uzvedb ir pastvgas [/stabilas/noturgas].

39.6.

(Turpat, 25. lpp.)

Vrds griba biei saists ar prieksatatu par kaut ko grtu un smagu, ar

nevlans prvaranu un iekjo cu. Tas ne vienmr t ir pat pieauguajiem. (...) Atgdinsim, ka zinms saspringums vajadzgs vien skum, bet, kad

paradums ir izveidots, ne par kdu saspringumu nav runas.

39.7.

(Turpat, 54. lpp.)

Cilvkam ar attsttu gribu (волевой человек) nav sevi jpiespie dart ko vajag.

Tas visupirms ir cilvks, kur pieradis bez saspringuma dart nepiecieams lietas.

39.8.

(Turpat, 11. lpp.)

Gribas paradumi ir tikai manas ritei. Kurp t brauc un ko ved - is jautjums

varbt ir vl svargks par paiem riteiem, tau nekdi uz tiem neattiecas. Ja ir

gribas paradumi, tas nozm tikai vienu cilvks var vadt/ir apguvis (владеет)

savu izturanos, vi ir savu plnu saimnieks.

39.9.

(Turpat, 8-9.lpp.)

Cilvki ar pietiekamu gribas paradumu fondu ir saimnieki savam laikam, saviem

darbiem, plniem un, parasti, visai savai dzvei. Nevis dzve velk/vaz vius aiz

sevis (...), bet vii pai organiz savu dzvi atbilstoi saviem mriem.

Cilvks, kuram nav pietiekam mr izveidotas gribas iemaas, iecer un, tikko

iescis, pamet. Apsola un neizpilda. Apemas no pirmdienas skt jaunu dzvi

un katru pirmdienu viss turpins pa vecam. (...)

oti daudzi neorganizti, nesavkti cilvki no t mocs un grib mainties, bet neko

nevar ar sevi padart - viiem trkst taisni gribas paradumu.

Ssi rcbu pausi paradumu, ssi paradumu - pausi raksturu, ssi raksturu - pausi likteni. Te nav nekda prspljuma.

39.10.

(Turpat, 54. lpp.)

(...) paregulcijas iemau apgana ir nopietns un atbildgs darbs, kuru nevar re-

alizt moment. Nevar reiz pamosties par citu cilvku. Tpat k nevar vien dien iemcties nezinmu valodu vai vien rvien apgt, teiksim, mzia meistarbu.

39.11.

(Turpat, 37. lpp.)

kaislg, ar vtrainm izpausmm, paaudzinanas vajadzba pati par sevi, bez

pieauguo paldzbas, reti kad noved pie kaut cik nopietnm personbas izmaim

ajos (pusauda J.T.) gados.

39.11a.

Piezme. J.T.

Toties pie dadm avrijm, iet, nemaz ne tik reti.

Vajag tikai gri... avart?

39.12.

Psihoterapeits Vladimirs Levi Atrast sevi (1977, latviski 1980)

9. nodaas Vja griba k aizspriedums 12. apaknodaas Prdomas par vjas gribas sindromu skum.

... Ar es vl arvien pieauju o kdu: mutiski un rakstiski pierunju un pamcu, nosodu un izsaku sautumu, bez lastbas situ krust t sauktos vjas gribas cilvkus, jo tas ir slikti, neglti, neproduktvi un bezperspektvi, viiem nav tiesbas bt vjas gribas cilvkiem, un viss.

Tas ir nelgs cilvka skubinanas reflekss, kas nekad nedod vlamos rezulttus.

39.12a.

Piezmes. J.T.

1.

Un tomr tas un tam radniecgie gjieni joprojm spl galveno lomu

Neldz, bet tiek nemitgi darbints. Kpc?

2.

Tpc, ka parasti nek cita pa rokai nav.

Un paliek nav tiesbu, un viss...

3.

Spiediena metodes nk vl no aizcilvciskiem (dzvnieciskiem) laikiem un caurau msu domanu.

Tai skait morli ldz ar to iegstot svts govs statusu un traucjot pat iedomties par iespjamm alternatvm, das domas nk ar grtbm.

Spks ir, prta nevajag...

4.

Protams, to veicinja ar daudzie tesiu gadsimti (kur XX gadsimt upuru skaits jau gja miljonos). Vai turpmkie gadsimti bs tdi pai? Ja t - tad ar cik upuriem?

39.13.

Psihoterapeits Vladimirs Levi Atrast sevi (1977, latviski 1980)

3. nodaai (Vesel saprta svrsts) pie beigm.

kpc vienus atbildba un sasprindzinta situcija mobiliz un mudina veikt visu labk nek parasti, turpret citus nomc un izkropo?

39.13a.

Piezme. J.T.

Un kpc otros mdz mehniski drzt pc pirmo parauga lai gan viiem daudzi iekjie mehnismi var darboties savdk?

39.14.

(Krievu esttiis Semjons Rapoports No mkslinieka ldz skattjam:

С.Х. Раппопорт От художника к зрителю, 1978, 77-78.lpp.)

Vi (Anohins, krievu fiziologs, viens no radokajiem Pavlova skolniekiem J.T.) atvasina/izved emocijas no cilvka bioloisks dzves vajadzbm. Bet tlku un pai strauju attstbu ts gst socilaj dzv. Gst, neskatoties uz to, ka plaa emociju klase eit kst bioloiski nelietderga un pat bstama. Konstatts, ka du emociju sistemtiska pardans noved pie nopietnm slimbm (...) Tas izskaidrojams ar to, ka emocijs atspoguojamie apstki nav vairs bioloiski, bet socili, tau (...) fizioloiskie mehnismi ir palikui tie pai...

o fenomenu var izskaidrot t: emociju gnozeoloiskais (izzias J.T.) saturs ir

noncis pretrun ar to fizioloisko formu. Rezultt nelietdergas un pat kaitgas

bioloisks sekas.

39.14a.

Piezme. J.T.

Tas ir, emocijas biei un daudzjdi darbojas GARM.

Bet ne jau tikai bioloisk nozm! T pati jaun satura un vecs formas pretruna

pastv ar, ja apskata tri socils (tri cilvcisks, nebioloisks) lietas.

Var teikt ar - pretruna starp uzdevumiem un ldzekiem.

39.15.

(Metodologs, TRIZ autors Henrihs Altullers Izgudroanas algoritms:

Г.С. Альтшуллер Алгоритм изобретения, 1973, 45.lpp.)

Kad msu tlais sencis sastapa lauvu, rads apmram tds uzdevums:

Aizmugur ir augsts koks. Mazliet tlk klintis. Vl ir ezers, pavisam ldzs. Kurp bgt?

Risinjuma gaita: Labi btu uz ezeru, bet kas zin - ja nu lauva var peldt... Koks?

Nepaspu uzrpties. No pieredzes zinu, ka tam vajag laiku un lai kds paceltu

(подсадил). Atliek klintis... Nu, sarausim!

Tda saretbas lmea uzdevumi tika risinti no paaudzes paaudz, tdus ar

odien turpina risint ikviens no mums ikdienas dzv. Evolcija ir izstrdjusi

domanas mehnismus, kuri atbilst tdiem uzdevumiem.

Ceturt lmea izgudrojumuzdevums ir ievrojami saretks par ikdienas

situcijm.

Ja em modeli ar lauvu, tad sarets uzdevums izskats apmram t:

Te visapkrt ir 500 plsou. Ne visi tie ir lauvas. Dai palaikam prvras par

skm, dai par zvirbuiem, dai par nezin ko.

Skriet uz ezeru? Bet to ir simts gabalu, un ce uz katru no tiem ir daudzi un da-

di ri. Ar pai ezeri izturas sareti: reizm izskst, reizm kustas. Pie tam

dinamiskie plsoi, iespjams, var kt ar par krokodiliem kas tdiem ezeri...

Koki? Bet tie maina augstumu taisni acu priek te kst par pundurkociiem, te

par baobabiem.

Un te vl kaut kas lido pa gaisu, t k rgi, t k strazdi.

Un nav zinms, kas ir aiz t paugura un kas aiz citiem pauguriem, un kas aiz tur

t krmja...

Grts stvoklis!

Tiesa, nav kur steigties, varu risint o situciju kaut piecus gadus...

39.16.

(Metodologs Jlijs Murakovskis Talantgas domanas noslpumi, 2015.

406. lpp.)

(...) Trs pdjos piemros redzams jau pavisam apzints plnveida tehnoloiskais darbs. Atkljums k pretrunas atrisinjums Eizenteinam. Analoija un ar to saistto uzdevumu risinjumi Pudovkinam un Golovam.

Visbeidzot skaidrs uzdevuma formuljums, raduos pretrunu risinjums un no

pirm risinjuma izrietoo sekundro problmu risinjums Stvensonam. Ttad

tiei tas, par ko ms runjm iepriek. Un atkal - bez skotnjm emocijm.

39.16a.

Piezme. J.T.

Tas par emociju lomu jaunrad mksl. Par ko tau mdz ausmgi daudz dziedt

- pie tam nesaldzinmi vairk dziedt nek reli ptt.

Bet ar ko tad praktisk dzve, teiksim, ts paas gribas problmas, ai zi

atiras?

N, ar ko tiei?

39.17.

(Turpat, 407-408. lpp.)

iet, mums bs jizdara daiem nepatkams secinjums. Emocijas nav radoo

risinjumu avots. Emocijas tos tikai pavada. Ja autoram ir izdevies iegt skaistu

risinjumu, via emocijas ir pozitvas un priekpilnas, turpretim, ja risinjums ir

neveiksmgs vai ilgi nedodas rok, emocijas ir negatvas. Savukrt, ja cilvks pat

necenas atrast ko jaunu, negrib ieraudzt pretrunas un negrass ts risint, tad

viam nekas cits neatliek, k atkljumu trkumu aizstt ar emocijm, kuras,

starp citu, visbiek ir banlas. Tik banlas, ka iet izdomtas.

Pozitvas emocijas paas par sevi jaunus risinjumus nerada, tau ts mudina

cilvku meklt jaunus risinjumus, jaunus atkljumus. Bet tdas emocijas, ar

kurm mina aizstt risinjuma trkumu, dod tikai skaistu paattaisnojumu. Cilvks nomierins, citi ar ir apmierinti, jo banls ststs par banlm emocijm

ir atpazstams un tpc apkrtjiem patkams. Un vairs nav jtiecas pc stas

jaunrades - viss tau tpat ir labi. Emocijas [tau] ir [sav] viet.

Patiesb emocionls jaunrades aizstvju viengie argumenti ir apgalvojumi, ka emocijas ir cilvcguma augstk izpausme un ka emocijas vienmr ir bijuas

radtju instruments.

Pirmajam apgalvojumam nav nekda pamatojuma, izemot paslavinanos, bet

otrais ir vienkri prpratums.

39.17a.

Piezme. J.T.

Viss jau btu labi, tikai man ir aizdomas...

Vai no trs domanas attsttju viedoka visa attieksme pret emociju - un ar gribas - sfru neaprobeojas ar to, ka t vienkri mudina/nemudina...

Tas ir, ka pa aj jom nekdu krtgu problmu un risinjumu nav?

Matemtik ir, domanas metodoloij ir, lopkopb vai transport ir bet ai jom vajag tikai gribt... pa stam?

Tad varbt ar smadzeu cilvkam nav, un visu realiz trs idejas bezgaisa telp?

Ciktl apskata tro domanu, is priekstats ir adekvts (risinjumu tiem dod

pati domana, nevis emocijas vai vl kas tds).

Jautjums ir, vai vii nestiepj o priekstatu ar tlk, kur tas jau ir neadekvts?

Vai bzes priekstati par o sfru neaprobeojas ar to, ka t mudina/nemudina

(nu plus vl labi vai slikti) - bums, un viss - un ka tlk domt nav vajadzbas.

39.18.

(Turpat, 408. lpp.)

Ms jau zinm, ka socils emocijas ir attstjus.

Emocijas, kas apraksttas neolta laikmeta mtos, vl ir gandrz bioloiskas

dusmas, smiekli, seksul tieksme.

Antkaj mksl pards jau smalkkas jtas. Vlno viduslaiku mksl rodas

pirms pazmes, kas liecina par pilngi socilm jtm, kas atrautas no bioloisk

pamata, piemram, t saukt kurtuz mlestba.

Renesanses laik emocijas atsvabins no reliiozs apspiestbas un 18. gadsimta

beigs sk ieemt nopietnu vietu cilvka dzv. Mksl pards sentimentlisma

novirziens, kas 19. gadsimta skum priet romantism.

Romantisms pirmo reizi iziet rpus mkslas robem un kst par plau iedzvotju

aprindu dzvesstilu. Tiei tad ar pards absolts par emociju primrumu dzv,

pai jaunrad.

Ldz 20. gadsimtam romantisms beidzs, bet absolts, k parasti, vl dzvs.

39.19.

(Turpat, 60. lpp.)

Iepriek autors ir nosaucis talantgas (citiem vrdiem, efektvas radoas)

domanas pamienus/pabas - par kurm vi grmat ststa tlk. Uz to

brdi bija fikstas 18, kop t laika vl kaut kas ir ncis klt.

Es ts citiem vrdiem sauktu par nkotnes domanas iedgiem. Varbt par nkotnes zintnes (jeb tre liel zintnes tipa) loikas iedgiem.

aj lekciju un seminru brd pai dedzgie talanta iedzimtbas aizstvji parasti

atdzvojas un jaut: tad varbt s iezmes ir iedzimtas? Esmu spiests vius

apbdint nav. Un man ir vairki argumenti.

1.

Neviena no m iezmm nav bioloiska, ts visas ir saisttas ar kultras

jdzieniem. Sistmiskums, pretrunas, ontoenze, filoenze un ar viss prjais

nav objekti, bezcilvka pasaul to nav. No kurienes tie vartu rasties genotip?

2.

Daudzi no iem jdzieniem ir raduies pavisam nesen. Ja prasme atrast

visprintu, absoltu modeli rads antkajos laikos, tad modei, kas saistti ar ilgstou laiku, ska pardties jaunajos un pat jaunkajos laikos. Kad tie btu

paspjui nostiprinties genotip?

3.

Talantgu, enilu cilvku biogrfijas liecina, ka talantgs domanas iespjas

viiem nebt neizpauds uzreiz. Daudziem s prasmes bija jiegst ar krietnu

piepli. Ja s iezmes btu genotip, das mcbas nebtu vajadzgas.

Lai tie nebtu tikai nepamatoti apgalvojumi, lk, paa M. Faradeja liecba (viam

tau noteikti var tict!):

Ldzu, nedomjiet, ka es biju dzi domtjs vai izclos ar agrnu attstbu. Es

biju draiskulgs, un man bija spcga iztle. Es viendi ticju gan Tksto un vienas nakts pasakm, gan Enciklopdijai.

Talantgs domanas iezmes pards (tajos gadjumos, kad ts pards) nevis

vienlaikus, bet noteikt secb. secba ir tda pati, k to vsturisks raans

secba.

Ar iemct ts var tikai noteikt, nevis jebkur vecum.

Visprinanas pamatus var iemct 3-4 gadus vecam brnam, savukrt opert ar

laiku aj vecum - un pat mazliet lielk vecum - iemct nav iespjams, lai cik

enili ar nebtu bijui brna priektei [seni? - J.T.]. Maziem brniem vienkri

vl nav jdziena laiks, vii to sav pieredz vl nav uzkrjui. Brni ar grtbm apgst personisko laiku, tpc nevar bt ne runas par vsturisko laiku vai Visuma laiku.

Tpc neapgrtinsim [cit variant - nekrpsim, neapblosim - J.T.] sevi ar

cerbm uz talantu, kas uzrodas pats no sevis. Bs jmcs.

39.19a.

Piezme. J.T.

Bet kas savdks ir gribas sfr?

Varbt - pagaidm - mazks atstatums no neolta...

39.20.

(Henrihs Atovs Apdedzinoais saprts Опаляющий разум\\ Создан для

бури, стр. 102-125. 112.-113. lpp.)

Kda frikas cilts taisja podus no mla, kas satur urnu. No paaudzes paaudz

taisja podus. Caur viu rokm izgjis tds urna daudzums, ka enerijas ja to izdotos izdalt pietiktu, lai elektrifictu pusi frikas kontinenta. Bet cilts redzja tur tikai parastu mlu...

Gandrz tpat ms lietojam savas smadzenes. Podu taisanas lmen.

Bet, ja kds strd, k vajag, ms brnmies: ak, skatieties, ak, nijs...

Es apgalvoju: lmenis, ko ms saucam par enilu, - tas ar ir cilvka smadzeu darba normlais lmenis. N, es ne t pateicu: nevis ir, bet jbt. Saprotat?

32.20a.

Piezme. J.T.

Taisni t. Un tas attiecas ne tikai uz tri intelektulo sfru. Ms pamat strdjam podu taisanas lmen, bet vajag strdt normli, ar normlm tehnoloijm.

39. 21.

(Henrihs Altullers Izgudroanas algoritms - Г.С. Альтшуллер Алгоритм

изобретения, 1973, 42. lpp.)

Nekdi aicinjumi atcerties par psiholoisko inerci nestrd, ja cilvks nezina,

k tiei cnties ar inerci.

39.21a.

Piezme. J.T.

Kop t laika ai jom TRIZ ir daudz kas paveikts (Altullers, Murakovskis u.c.).

39.22.

(Jlijs Murakovskis - Jurijam Dailovskim, 05.08.2007. // temm.ru)

Imperatvu AUBIES vispr ir grti saukt par noteikumu. Tas ktu par tdu, ja

ms vartu teikt; aubties vajag tds un tds situcijs, un to dart vajag td

un td veid. Ja das aubans metodikas nav - tad man grti skaitt to par

noteikumu. Vienkri skaists vrds bez konkrta satura.

39.22a.

Ironiska piezme. J.T.

K tad, t tau nav gribana, kur pietiek ar pa stam...

Pat tad, ja stenb nepietiek...

39.23.

Un vl. Citts, manuprt, par realittes ignoranu.

Henrihs Atovs Krsas fantzijai - kopkrjum Fantastika-71 (Генрих Альтов

Краски для фантазии \\ Фантастика-1971, с. 259-268), 266-267. lpp.

Aplojieties, - saka vieni oponenti, - kam tas ir interesanti? Kpc vajag orientties (разбираться) taj... (fantastikas - J.T.) tehnoloij? Viss jau tpat ir

skaidrs: labs rakstnieks raksta labi, slikts - slikti.

Pc s loikas labas bulcias aug labos kokos, bet sliktas sliktos. Tr patrtja

gudrba. Un to apstrdt ir veltgi (...)

82. LATVIEI (TAS IR, LATVIJA) UN LAIKA MANA

(uzmetums)

1

Pc cas Gilgames nomazgjs un saposs. To redzja dieve Itara, kurai vi iepatiks, un t piedvja niam kt par vias mko. Itara piedvja viam bagtbu un varu, bet Gilgames atteics. Tad dieve viam piedvja nemirstbu. Bet ni uzskaitja visus vias pamestos mkos (kuriem tas beidzs bdgi - JT) un atkal atteics. Tad Itara sadusmojs, pacls debess un sdzjs dievam Anu.

-- ANO nosaukums mt ir labi saglabjies caur vairkm tkstogadm, - pie sevis drusku uzjautrindamies, atzmja Aleksandrs.

(Normunds Grosti Atvrtais laiks, epizod, kur kursu klaustjus iepazstina ar Niku un mazliet paststa par progresoru darbu senaj Divup.)

2

ANO latviskais nosaukums? Angliski bs UNO, ttad junou... Krievu auditorija (ne no Latvijas), kda bija dotajos kursos, vartu Aleksandru nesaprast. Krieviski ir OON, bet latvieu termini ai laik vl diez vai ir tik populri pasaul, lai tos daudzi saprastu.

Lai gan...

3

Tlis ststa, ka Latvij laika ptniecbas nozare ir oti attstta. Un scies tas esot it k tiei ar latvieu fantastiem.

Vai varbt ar ar to, ka vienai daai latvieu pamatgi apnika gausties un gaidt ekonomisku uzplaukumu vai nez kdas investcijas - un ka vii ska taist progresu pai, ar dotaj jom?

Un galu gal labi vien izncis, jo pas interesantkajs liets jau investciju nav, investoriem vajag ko mazk interesantu - t.i., ierastku un ar mazk problmm.

4

Ja laika manu var dabt, pateicoties kdam vienam, teiksim, Porenieka efektam (Andrejs Skailis Mnesstaru tilts), - tam vl varbt atrastos ar ldzeki.

Bet drzk, ka ar tad n. Ideja par neparastu, par neticamu.

Bet ja nu laika manai vajag daudz ideju un varbt ar jaunas domanas metodes? Un ja nu t lieta vl ies kdus simt gadus?

5

Un, pat ja kds gribs atbalstt ar tamldzgas lietas, - ko d darb dart ar naudu? Jo vairk tpc, ka iespjami vajadzg literatra, pateicoties internetam, jau ir pieejama tpat (ar nedaudz izmumiem)?

da neatkarba no materilajiem resursiem (un ar no sabiedrbas tekoajiem viedokiem) vispr, iet, ir otr lmea un jo vairk tre lmea inovciju, Henriha Altullera izpratn, raksturga patnba.

Skat. via 1994. gada grmatu!

6

Cita lieta, ja ideja btu jau attstta ldz visai lietiiem jautjumiem: t teikt, pie kda XX-sprieguma var notikt ceoana laik - un k pareizi skrvt kop skrves... Tad vajadztu specilus informcijas avotus - un varbt ar ldzekus.

Tau ldz tam vl acmredzami ir oti tlu. Otrdi, di avoti vars rasties tikai pc jsu darba!

7

Starp citu... Kpc Kopenhgena savulaik kuva par pasaules teortisks fizikas galvaspilstu?

Vai tpc, ka Dnija btu investjusi miljardus fizik?

N - tpc, ka tur bija Nilss Bors!

Valsts viengi uzcla ku via Teortisks fizikas instittam (kur laikam pat neaizem visu ku). Bet tas nu galgi nav galvenais un iziroais. (Un vlkos laikos, interneta utt. laikmet - jo mazk.)

Galvenais ir cilvki, kuri uzemas un dara. Prjais ir otrirgs vai pat vl mazsvargks... Vismaz progresam iziros liets tas ir t.

8

Laika manu prsvar saprot k pirm lmea inovciju, k atseviu izgudrojumu vai atkljumu, cerot uz kdu vienu pau Porenieka efektu.

Tas, kam es te drusku cenos iezmt starta laukumu, ir otrais lmenis, visprzintniskais, - lai gan man paam te ir nevis zintne, bet fantastika (zintnisk fantastika vai drzk pat kombint).

Treais, zintniskais un socilais, lmenis, tas kaut kad vl nks. Ja bs, kas pie t strds...

9

Ar otro lmeni ir tas pats - viena lieta ir mint ieskt (k es tagad), bet cita - reli izstrdt.

83. VIENKRS PATIESBAS

Materils iespjamam ststam

Tu esi izgudrojis hronotri (tre ir kustba pa rii) - ierci, ar kuru tu vari atkrtot notikumus. Piemram, atkrtot cilvkiem laulbas, daudzas reizes padart jaunkus un veckus - cilvkus, dzvniekus, lietas vai manas.

Kuru cilvku tu padartu jaunku un par cik gadiem?

Kuru savas dzves periodu tu gribtu nodzvot vlreiz?

Izgudro vairkus sietus, kur izmantoti dotie pamieni.

Jurijs Tambergs

(Tulkojums mans J.T.)

1.1

Zni un meitenes, apsveicu js ar vasaras prakses skumu!

odien js skat su un diezgan saretu savas dzves posmu ar daudzm hronotrm. Anekdoti, ka laiks esot liners, varat aizmirst!

Js domjat, kpc pieauguie ir tik gudri? Tpc, ka vii mk lietot hronotres, lai uzkrtu krtgu dzves pieredzi!

Ar tdas tres, kur riis uz ria brauk pa rii un t tlk, un vl trakk!

Vienkru hronotri un pat elementrs menes var uztaist katrs muis... N, katrs! Js ar tdas taisjt pagju praks, un iznca tri labi.

Bet tagad uzdevumi ir daudz nopietnki. Js taissiet tdas tres, ka galva reibs no saretbas. Programmanu visi esat mcjuies jau pul, hronoprogrammanas pamatus ar zint, tagad pardsiet, ko spjat.

1.2

Reizm bs prejas no vienas hronotrisks konstrukcijas (hipertres) uz otru un atpaka. Tam ms lietosim laika manas.

Laika manas var iet ne vien no viena laika momenta uz otru tas ir tikai pats vienkrkais variants, vl no vecajiem piedzvojumu romniem.

Bet ar no jebkuras tdu momentu (un ne tikai momentu) konstrukcijas jeb hronokonstrukta uz citu konstruktu.

Dakrt pat saka - no viena laika veida uz otru. Lai gan ne katru hronodu, ne katru laikam ldzgu lietu jau var saukt par laiku. Daudzi hronodi ir nepietiekami attstti, lai t sauktos.

Citi atkal par daudz attstti...

J, taisni t! Lasiet ne tikai vecos piedzvojumu romnus, bet ar jauns mcbu grmatas, tur ir daudz vairk piedzvojumu!

Pastv ar konstruktu savietoana un citas opercijas, var pat dzvot vairkos laikos vai hronodos reiz. Bet jums oreiz bs vajadzgas tikai prejas... t teikt, laika ceojumi.

1.3

Vajadzgs opcijas jums pards. Tai hronosaretbas pakpei, ar kdu jums bs darana, pietiks ar skolas laika manm. Bet pai sametas nepiecieambas gadjum jums var nkt talk msu konsultanti ar institta laika manu.

Pat ar vairkm uzreiz. Bet preczk, ar daudzpozciju jeb N-ro laika manu.

2.1

Vl aj praks js mcsieties pareizi taist vienkrkos hronoklasmus jeb laika paradoksus.

Veckajs klass bs tda mcbu slodze, ka parastaj, neparadokslaj laik js netiksiet gal. Tpc ir jmk laiku paplaint.

Tas nozm ne vien vairk laika momentu un garkus intervlus tas nozm daudz plaku laika pabu klstu ar stipri vairk iespjm!

Jprot brvi opert ar paradoksiem, paradoksu saiiem un citm sistmm un, protams, ar daudzvariantu laiku. Ieskumam kaut vienkrkaj, Evereta tuvinjum, interesantkas lietas nks vl pc tam. Opert viegli un preczi, ldz automtismam, nenovrot uzmanbu no mcbu procesa.

To visu js mcsiet, un drz! Tas nav grti, vismaz jums tuvkajam laikam vajadzgaj lmen.

Es domju, tuvkajam mcbu laikam. Institt bs grtk, tur reizm pat hronoklasms neturs slodzi un bs jmekl kas vl stiprks.

2.2

o to js jau mkat, brnb visi esat spljuies ar kabatas hronoklasmiem.

Lk, Ptertis ar Tlivaldi ar tagad spl, tri mehniski. Puii, ja dabsiet krtgu Buridna hronoklasmu, uzrdiet to man, par to bs papildus punkti! Kvazistabilie klasmi ir perspektva lieta, tie ir pat vl labki nek pavisam stabilie.

Tau brnu spls no klasmiem nekas daudz netiek prasts, tur tie ir vairk skaistumam un pau priekam.

2.3

Bet pieaugu dzv ir jmk ar lieli mrorientti hronoklasmi ar iepriek aprintu efektu. Pareizk sakot, iespju spektru vai iespju lauku jo klasmu biei vien nemaz nevar noteikt ar precizitti ldz atseviam efektam.

Un, galvenais, ne vien kabatas, bet nu jau ar dzves mrog.

2.4

Bet vl tlk - hronoklasmu sistmas atbilstoi jsu mru hierarhijm un heterarhijm, klasmi daudzdimensiju un daudzzmg (polivalent) laik, laik ar varbtisku un modlu struktru... un pat daudzmodeu laik (td, kur nevar tikt aprakstts ar vienu atseviu teoriju, bet tikai ar daudzm reiz). Daudzsubjektu jeb kooperatvie klasmi. Scenriji un programmas ar klasmiem galgi piestintu (vai pat bezgalgi piestintu) laiku. Un t tlk, un vl tlk...

Klasmatru veidoanas matemtisks perspektvas vl tikai sk nopietni ptt.

3.1

Uz paradoksiem, pai jau laika paradoksiem, balsts visi attsttkie msu tehnikas un saimniecbas sektori. K agrk balstjs uz kustbu.

K jau zint, ar jebkura kustba ir paradoksla lieta bet, k izrds, nepietiekami paradoksla!

3.2

Lk, piemram, produkta parametru daudzlmeu paradoksl sintze (jeb t

saukt neiespjam, rpus iespju sintze) - materls, informtisks vai gargs raoanas produktam. Vai ar neiespjam attstba, attiecgi lietojot paradoksus un paradoksu sistmas. Un t tlk.

Tas viss ir daudz svargk un nesaldzinmi produktvk nek vienkri translt eneriju - vai kdu atseviu efektu, vai pat parasto (neparadokslo jeb plakano) informciju - kas bija galvenais vec tipa raoan.

Starp citu, pats enerijas jdziens jau ir gandrz izsmlis savas iespjas, tautsaimniecb no enerijas neko daudz vairs dabt nevar. Dienas krtb tagad ir paradoksi un vl paradoksi, multiparadoksi, paradoksu sistmas, sistmas ar patrinti augou paradokslumu, kuras attstb apsteidz pat aiznkotni!

3.3

J, Harald, jums ir taisnba: skatoties no pagju gadsimta viedoka, pie mums jau pat priekmeti nodarbojas ar radoo darbu, un citdi raoana nemaz neiet.

Bet tri plakan laik, bez klasmiem, nav pa stam iespjams rados darbs un raoanas attstana pastvgs tehnisks revolcijas lmen.

Un, protams, normla personisk dzve, kura jau pati par sevi ir radoa attstba. Jo pai - atbildg pieauguo dzve.

3.4

Parastai kustbai var pietikt ar clonbas vadtspju, bet te ir vajadzga jau evolcijas vadtspja - nodroinot, tai skait, normlu evolcijas translanu un premanu no vienas sistmas uz otru.

Un, tlk, ir vajadzga evolcijas evolcija...

Plakan laik tas viss nemaz nelien iek, Rubina viendojums visprg gadjum prasa jauna tipa laiku.

3.5

Tlk loklie klasmtie konstrukti jau ir skui veiksmgi aizstt mums parastos (plakanos) laika momentus.

Katrs laika moments k hronoklasms (un tas vl ir vienkrojums)! Laiks k hronoklasmu tmeklis un t tlk.

Bet hronoklasms, k jau tas pretrunai pienkas, ener jaunas iespjas, veseliem spektriem. No t msu tehnika un visa msu dzve kst stipri bagtka ar iespjm un labka. Jums tas, protams, ar nks priek, un jau skol.

Bet, ka paradoksl laika mana strd daudz labk un interesantk nek plakan, tas ir elementrs fakts ikvienam vecks klases skolniekam. Ttad vis drzum ar jums.

Tiesa, nu jau ar klasmtais laiks nespj sev uzemt glui visu vajadzgo... Bet par to vlk.

3.6

Radevar, js tau esat mijas fans... preczk, bhakts. Bet, k zinms, hronoklasmi, tpat k virkne citu laika efektu, var veidot kaut ko ldzgu vielai. Un, taisni pateicoties savai paradoksalittei, klasmoniji un to kompleksie savienojumi ir galvenais priekmets msdienu visprintaj kvazivielisko stvoku mij - ieskaitot informtisko vielu miju.

Tur paveras tik spoas perspektvas, ka visprints mijas attstb ir skusi

aktvi piedalties filozofija. Vdnta sacenas ar lokajtu, Zilbermana tipa metodes ar Biblera tipa metodoloiju un t tlk, un t joprojm.

Un vispr mija, tpat k prjs nozares, aizvien vairk piestins ar laiku un pie tam ar t pam dzikajm un paradokslkajm pabm.

emiet kaut vai tehniku no virtulajm membrnm ar laika manas spjm...

4.1

Hronoklasmtika nav ne tuvu tik briesmga, k daam skum rds. Btb t ir

t pati sple. Js tak esat redzjui, cik priecgi un jautri mdz bt vecko klau skolnieki pc prakses.

Nu un tad, ka ne vienmr jautri... Var bt ar grtbas, k nu bez tm. Toties pc to prvaranas vari bt vl jautrks.

Ar hronoklasmiem ir interesantk dzvot.

Vl jo vairk ar saretm klasmu sistmm.

Un galu gal! Pat prkarsts zinma tipa vakuums var enert simetriskus klasmu prus vai multipletus. Bet ms tau esam cilvki!

4.2

J, starp citu. Institta darbncas ir skuas izlaist plaam patriam tukus hronoklasmus.

Tas ir tdus, kuriem ir maz sava satura, bet kurus var pielietot tam vai citam konkrtajam materilam pc vajadzbas.

Tad lk: dotaj praks fabrikas hronoklasmu izmantoana ir aizliegta. Vai nu tie btu tukie, vai binrie un citdi saliekamie, vai vl kdi.

4.3

Lieta tda, ka laika attstanu vajag mcties veikt un piedzvot paam, nevis vienkri lietot gatavas formas. Ja js gribat kt par normlu laika hakeri vai, jo vairk, par laika tlk izstrdtju.

Bet ar lmeriem ir pilni hospiti. Vius tur, protams, apmca par jaunu bet to pu es jums mam nenovltu!

5.1

N, t sauktie laika ceojumi ir bezcergi novecojui, tagad fizii nodarbojas ar hronokonstruktu un hronosistmu programmanu.

Tas ir, ar radou darbu.

Lai gan ko nozm novecojui... Tie bija nolemti jau pa skum, kad pirm rel laika mana izrdjs laika hakers, nevis truls automobilis, k visi bija gaidjui.

5.2

Bet kop t laika ir iemcjuies pat telpu emt nevis ar pakpenisks prvietoans manm vai, teiksim, ar teleportiem bet ar telpas hakeriem un attiecgiem konstruktiem. Tiem ir nesaldzinmi vairk iespju operanai ar telpiskumu.

Js tau nesksiet nopietnos gadjumos vienkri lietot kdu gatavu telpisks organizcijas veidu kur jsu pareizjiem uzdevumiem varbt nemaz nav piemrots!

5.3

Un augstkajos telpas organizcijas lmeos var atklties tik koloslas iespjas...

Nav tlu tas laiks msu attstb, kad katra t saukt elementr opercija vars ietvert pasaules prradanu par jaunu.

5.4

Veckajs klass laika ceojumi var bt, bet tie vienkri pazd kopj

hronooperciju mas.

Piemram, laika ceojumus var piemint k rupju un nabadzgu sinhronizcijas formu. Kad operators (eit - ceotjs) vienkri viss ar galvu ienirst cit laika

punkt. Un katrreiz tikai vien, pie tam pilnb atstjot savjo.

Cita galjba te ir vienkr savietoana jeb daudzvietgums. Kad visu laiku dzvo uzreiz vairks viets vai laikmetos. Ar ai pieejai ir savi trkumi. Lai gan, protams, kustties, runt un domt vienlaikus divjdi vai trejdi, to miergi var iemcties.

5.5

T ceojumus trakt sinhronizcijas pieeja. Vl ceojumus var skatt k galji mazas ilgstambas savienojumus laik un atkal, tikai starp diviem punktiem.

Vai k nulles lmenim tuvu hronokonstruanu... Un t tlk.

Ceojumi izrds nepilngi attstta lieta pc gandrz vai bezgalga parametru skaita.

5.6

Patiesbu sakot, pai ceojumi ir iespjami, viengi pateicoties saretkm un attsttkm hronoopercijm. Tpc jau tie tik ilgi netika atklti.

5.7

Dzv trie laika ceojumi tikpat k nav vajadzgi. Toties ret profesija tagad iztiek bez hronokonstruanas.

Viengi piedzvojumu literatra atpaliek, k parasti. Ar jras piedzvojumi tau dominja tur vl ilgi pc tam, kad eogrfiskie atkljumi bija tikpat k izbeiguies.

Tas ir dabiski un neizbgami, ka ms prejam no gatava laika lietoanas uz laika radanu un attstanu. Tas sagaida ar js. in praks vl prk maz mr, bet tlk bs, un diezgan vriengi.

6.1

Js tau redzat, cik daudz laikam ir struktru, daas no tm js jau esat mcjuies. Un atkljas vai rodas arvien jaunas.

Bet vl vsturiski nesen uzskatja, ka laikam ir tikai viena st struktra! Pie tam gan ilgi strdjs, kda tiei.

Un pat pavisam nesen, man jaunko klau laik, bija tdi cilvki un kopienas, kuras tam ticja un neuztvra starpstruktru efektus, t viiem bija mistika.

Lai gan patiesb mistii tdas lietas mdz saprast vl sliktk.

6.2

Un vl js redzat, cik un kdas tik nepards laiku mijiedarbbas formas - un pagtnes/nkotnes ldzdalbas veidi msu dzv! Un jauni paradoksi nk viens pc otra, spj tikai apgt!

6.3

Lk, ms ar vecvecvectvu, vi ar ir skolotjs, tikai cit gadsimt, nesen sastdjm vienu jaunu laika paradoksu. Efektvi izmantojot starpbu starp msu abu laikmetiem un pasaules ainm.

Un o paradoksu jau ir skui lietot hronojaunrad!... Labi, par to kdreiz vlk...

Vrdu sakot, dzve mutuo. Un, kas bs ap jsu skolas izlaiduma laiku, to vl neviens nezina.

6.4

Kpc nezina? Prognozes pagaidm netiek ldzi paa laika attstanai. To js

saprotat, par tautsaimniecbas disproporcijm esat mcjuies.

6.5

Tau jebkur gadjum ldz izlaiduma klasei visiem skolniekiem jau ir viu rcb savas personisks laika formas. Un savs, kaut parasti vl neliels, ieguldjums pasaules hronokultr.

7.1

K? K, ldzu?? Cik laiku ir stenb, viens vai daudzi??

J... tas bija negaidti...

Eberabaldne, tdas lietas nu gan in vecum jau bija jzin.

Tas ir atkargs no atskaites sistmas! Dados uzdevumos tas ir dadi!

7.2.

J, protams, pasaule ir viena vienota, t var teikt. Tau pasaule nav vienveidga, t ir pat bezgalgi daudzveidga - neizsmeama, k mdza teikt vl 20. gadsimt. Un t ir savos mros vienota, savos atkal n.

Pasaule ir tda, ka dada tipa situcijs mums nk priek dadi ts griezumi, tai skait dadas hronostruktras.

7.3

Ar in praks ir t. Cik vajag, tik laiku ar bs! Prakses gait js ar to miergi tiksiet skaidrb. Pat tad, ja nksies atklt kdu jaunu laika formu. Vai paiem uztaist, tda vajadzba var gadties.

Apgalvoju, viss bs lieliski un aizraujoi.

Js nebijt vluies pc pagjus prakses, kur nu vl pc s!

8.1

Kas gudrks, var pacensties un uz prakses beigm uzrdt man vienkru daudzlaiku hronoklasmu, par to nks klt punkti.

Pasvtroju, labk vienkru un ar ierobeotu enertiku! Labk ja tas bs tds mazs... hronoklasmns.

Un ja tam klt bs vl uzmetums vai modeltis reguljoai laika manai...

8.2

Bet vl labk aptuvens aprins visu iespjamo tda veida laika manu kategorijai, kuras der jsu daudzklasmiam.

N, ne uzskaitjums, ne saraksts, tie jau princip var aiziet bezgalb, - bet kategorijas aprins.

Tas ir paiem gudrkajiem, tas saucas elementrs hronooperatorikas apgrieztais uzdevums. Hronooperciju jeb laika manu rini dotajai hronositucijai. Prjie to mcsies vlk, tas ir no vecko klau programmas. Bet es zinu, ka daa no jums to jau ir apguvui patstvgi.

8.3

Bet veckajs klass nereti dara t. Gadjuma skaitu enerators dod uzdevuma nosacjumus. Kdas hronositucijas, visticamk, pamatgi sametas, patnbas. Un cilvkam vajag aprint iem nosacjumiem atbilstou hronooperciju jeb laika manu kategoriju.

Visbiek tdu, kas atbilst uzdevumam, k pie s samets hronositucijas nonkt no standarta liner laika.

Vai otrdi, ir dota kda neparasta laika mana jeb hronooperciju kategorija, un vajag dabt visu tai iespjamo hronosituciju kategoriju...

Bet vl pastv pau laika formu kategorija, jo viss is piedzvojums ir stipri atkargs no lietojamo laiku pabm.

8.4

Vec fantastika parasti rdja vienu laika manu un viena veida hronoopercijas - un pat ts paas tikai vien eksemplr vai daos.

Tad vl nezinja, ka stenb var bt bezgala daudz principili atirgu laika manu. Domja, ka, ja reiz ir viens nosaukums laika mana, tad ar darbbas princips var bt tikai viens...

9.1

K, ldzu? Cik liels ir mans personiskais ieguldjums pasaules hronokultr?

Nu j... Es neko daudz vl neesmu paspjis...

Vecko klau skolotjiem ir labk, tur var strdt kop ar saviem skolniekiem. Bet js vl caurmr par maz zint un par maz gribat strdt, lai reli attsttu hronokultru. Pagaidm ir t, emans daudz, bet darba maz - lai gan ar laiku tas, protams, mainsies.

Nu un es kaut k iztieku rpusskolas laik, td vji paplaint. Vislabk tad, kad vecvecvectvam sav gadsimt ar ir brvs laiks.

9.2

J, Modrte?

Ko nozm tad, kad, ja runa iet par diviem laikiem?

Tas ir vienkri, tas ir atkargs no sinhronizcijas, no esoajm sinhronizcijas iespjm.

Manjs varja bt ar labkas.

9.3

N, n, zni un meitenes, ar jums ir labi, reizm pat oti. Tau ar zintni, pc manm domm, ir vl labk. Bet man nesanca, izrdjos nepietiekami spjgs to pavilkt.

Neatkrtojiet manas kdas. Par tm es kdreiz paststu attiecgaj stund.

10

Tai pat laik Haralds, klusi, Tlivaldim:

- Es tmekl skatjos institta arhvus, ptju via lietas. K jau agrk domju, prpratums. Vi velti uzskatja sevi par nespjgu un nogja no takas.

iet, ka vi rpus teorijas jomas mdz par daudz baidties. Bet mums abiem tau pietiks apmbas par visiem trim.

Neder, ja hronostrdnieks pazd t vienkri ne par ko. Un mums visiem nks par labu, ja turpmk strdsim trijat.

ins diens es ar viu parunu, t piesardzgi, lai neaizbiedtu... veiksmi.

Labk tomr es, jo tu vari bt par daudz dzlgs un par daudz... principils, tas der ne vienmr.

Uztaisi man klasmatru, lai iznk labs laiks sarunai un kdiem... izminjumiem.

Es domju pardt viam daus hronobrnumus, ko vi pats sav laik ir radjis, bet prliecbas trkuma d nav socializjis vai pat nav pabeidzis. Td form, lai vi pats tos skum neatpazst un brns. Tlk jau viss izdosies, viss ir prdomts. Es uztaisju kdus modelus, prstu tev uz mobilo, pats redzsi.

Instittu netraucjam, viiem ir citas intereses, darm visu pai.

Man tak reiz jattaisno savs vrds. Mani nosauca Haralds par godu 21. gadsimta varonim, izcilam datorpirtam, izgudrotjam un cntjam par informcijas brvbu, par kultras pieejambu...

Ttad. Tu piekrti, viss ir pareizi?

Tlivaldis:

- J, lai gan skolotjs vi ir tds vid...

Haralds:

- Vismaz normls, ja neem pc taviem aizmkou kritrijiem.

Tlivaldis:

- Labs ir, normls. Labi, Harald. Lai iet!

(Mazliet svingi.)

em piesardzgi neuzemies par maz!

Abi:

- Vienmr piesardzgi!

11.1

(Tikmr turpins hronoprakses ievada uzruna.)

J, t ir tiesa, pie labas vlans hronotri ar var skaitt par sava veida laika manu. Drzk gan par sava veida procedru, jo paas mainas tur visbiek nemaz nav.

11.2

Uzmanbu!

Jums katru reizi ir jlieto tikai pa vienai hronotrei, nepielietojiet sev vai kdam objektam uzreiz vairkas.

Jo ar tdu dzvi js varat netikt gal, sarets un komplekss laika formas js vl pa stam neesat mcjuies.

Un pat visa cilvce ts tikko sk apgt masveida praks, tpc citi js var nesaprast.

Un jebkur gadjum tda prakse jums netiks ieskaitta.

Viengi pie daiem paiem nosacjumiem bs atautas sas divjs vai trejds hronotres institta konsultantu uzraudzb.

Tas pats ir spk hronotrm uz nkotni.

11.3

Uzmanbu!

Sargiet savas laika manas no spontnas interferences! Kontroljiet savu manu iespjams mijiedarbbas, klausiet konsultantus!

Zintnei laika manu interference var bt laba t dod milzgu jaunu iespju spektru. Bet mums ir mcbu process, mums pietiks rpju, k tikt gal ar parastajiem efektiem. Vl nav laiks atvrtajm hronoopercijm. Kdas var bt to sekas un k ar tm tikt gal, to ar es nezinu.

N, Velgas vecmmia ar to nezina, iet pie vias in gadjum nav vrts. Es viu oti cienu, bet zinu, ka via nav tur bijusi, ar via izvairs no liekm interferencm, jo pai no masveidgm.

11.4

Ja nu kas tds tomr notiek jums paldzs paie konsultanti no institta.

Kontrole tomr ir iespjama. T mazliet atgdina savvaas datora pieradinanu tmekl. Tikai is dators var nemitgi saemt hrono apdeitus un apgreidus no citiem laikiem.

Bet, ja kdam pai interes interferences un ar tm saistts iespjas, - ldzu, institt ir pas intereu klubs skolniem. Tau to visu pc s prakses, pc!

12.1.

Un vl viena svarga lieta.

Neminiet uzenert bezgalgu daudzumu hronotru, lai vien rvien sasniegtu nemirstbu.

Trekrt, jums nepietiks jaudas.

Otrkrt, jums nepietiek kvalifikcijas hronotru jom.

Bet pirmkrt un galvenokrt, js ar tda veida nemirstbu netiksiet gal.

12.2

Par rsenisko jeb parallo, murka jeb ciklisko, intensvo un citm biogrfijas temporlajm formm un atbilstoajm nemirstbas formm js mcsieties nkamaj gad. Bs ar prakse.

Ldzu js bt pacietgiem jsu nemirstbas kvalittes d!

12.3

Citdi var sankt, ka palai tdu daudzlaicgu dzvi un tdus daudzdimensiju un daudzzmgos procesus, ka pc tam pai nevar atetint un visu jauniegto laiku tr, cnoties ar sekm.

Vai jums ir vajadzga tda nemirstga pa?

Labk ir izdart visu uzreiz pareizi nek pc tam maint vienu nemirstbu uz otru. T tomr ir oti komplicta un drga procedra.

Bez tam vl gads, ka iepriekjs temporls formas relikti turpina piesrot ar jauno formu un maisties pa kjm. Jo izrdjies, ka tos nevar pavisam noemt, nesabojjot pau subjekta dzves procesu.

12.4

Pieemsim, ka jums spontni izveidojas... teiksim, retiformta dzvesprocess. Tas ir, tklveida biogrfija pareizjs, visum liners dzvesgaitas viet.

Vai js labi zint, ko js darsiet nkoaj mint? Un kas ir nko minte tklveida laik?

Vai daudztklu laik? Otrs vai tres pakpes retiform? Ldz galam nenoteikt form?...

Nu lk!

12.5

Bez tam nav nepiecieambas steigties ar nemirstbu. Msu diens nve nav vairs tik briesmga. Nav patkami, bet nav ar fatli. Vien oti retos gadjumos tiek zaudta daa no biogrfijas.

Un, hronotehnikai attstoties, to ar droi vien vars dabt atpaka.

Par 99 procentiem js jau esat nemirstgi. Tagad galvenais ir kvalitte.

Protams, ar no nves vajag uzmanties. Tomr galvens problmas mdz sagdt slikti prdomtas opercijas ar nemirstbas formm.

Vecs nemirstbas problmas viet cilvkiem tagad svarga ir visprgka problma, par dzves temporlajm formm.

12.6

Tikai dailiteratra, k parasti, netiek ldzi un tira vakardienas problmas.

Js jau zint, svta lieta, cilvces mgie jautjumi aizvakarj redakcij un t tlk...

12.7.

Bet visu, ko vajag, js iemcsieties. Ce uz kvalitatvu nemirstbu iet caur veckajm klasm.

13.1

Lk, msu konsultanti, puii un meitenes no institta. Ikviens no viiem ir miris kdas divas trs reizes kur mcbu praks, kur ptniecisk darba gait, piemram, empriski prbaudot kda jauna nemirstbas veida robeas...

Viiem ir daudz laika manu, bet trkst teortiu un oti daudz ko nkas izmint paiem uz sevis.

Dakrt tas notiek ar vienkri tpc, ka ir par daudz salasjuies veco piedzvojumu literatru.

13.2

Bet visu mlulis, nopelniem bagtais laboratorijas kais redijs, - vi pastvgi ir gan dzvs, gan n. Un vi ir vienmr jautrs, priecjas par dzvi. Nav ar brnums, vi tau ir pat tad, kad via nav.

Un t tlk. Js vlk varsit to prrunt ar institta puiiem skk, vii labprt dalsies sav hronopieredz.

13.3

Bet t ir visai netrivila. Institt tiek pttas - un dzvotas - gan t saukts refleksvs laika organizcijas formas, gan dispersie laika momenti... Gan izohronie jeb autohronie laiki - tie ir daudz saretks attiecbs ar savu materilo nesju jeb substrtu nek sintonie laiki. Tur pat pulkstea gaitu var pastarpint sareti operatori.

Tiek izstrdti laika tipi, kuros momenti nevis nomaina, bet gan papildina viens otru. Pc tam, dabiski, tdus sks atrast ar dab, varbt vai uz katra stra.

13.4

Vai, lk, nesenais modes pkstiens... vai kliedziens lietis hronotehnoloijas jom. Kriptokataltiskie procesi priekhronoklasmu vids.

Iedomjieties veselu okenu no topoiem hronoklasmiem - un k to visu var nemanmi regult un izlietot.

13.5

Baidties nevajag, pamatidejas vienmr var saprast. Bet detaas vienalga bs mainjus uz to momentu, kad js pai stsieties pie darba hrono Liet.

14.1.

N, zni un meitenes, visprgs laika teorijas jeb visu iespjamo laiku un operciju teorijas vl joprojm nav.

14.2

Te acmredzot ir principila pretruna.

Laiku un laika manu daudzveidba, principil daudzveidba, visticamk, ir bezgalga.

Pats laiks jau ir visprga forma prejai no viena uz citu. Vienmr uz citu. Jau te ir pretruna.

Bet jebkuru teoriju ierobeo ts bzes idealizcija (piemram, aksiomu sistma), kuru pati teorija maint nevar.

Lai laika un laika manu teorija btu tiem visprga, tai jbt lielkai paai par sevi. Bet tas teorijm nav raksturgi.

Ttad, visticamk, vajag jaunu sistemtisks domanas loisko formu, kas btu vl stiprka par teoriju.

Tdas pagaidm nav.

14.3

Hronoptnieki mdz nodarboties ar laiku, bet nemdz nodarboties pai ar teorijm. T, protams, ir kda, bet tdi ir fakti.

Savukrt metateortii ir prslogoti ar tradicionl tipa teorijm un pat ar aurkm problmm.

Tikai pa reizei notiek biklas zintnisks revolcijas, kuras dod atsevius vidji fundamentlus uzlabojumus doman.

Ar to ir par maz. Katrai teorijai (vai par sevi lielkajai post-teorijai) btu jsatur sev revolcija. Sastopoties ar fundamentlm pretrunm, teorijai ir nevis jsabrk vai jtiek atmestai, bet gan jmains, jattsts. Paai. Katrai pieejai ir jtop sav zi bezgalgai.

14.4

Paretam jau run par teorijm ar iekjo laika manu. Tau es neesmu prliecints, vai ar tdm pietiks, vismaz pareizj to izpratnes lmen.

14.5

J, Tlivaldi, j, Harald, j, Modrte, jums ir taisnba. Ja nav visprgas teorijas, tad ms nepietiekami saprotam ar atsevis lietas. Ja nezinm par visu, tad krtgi nezinm neko.

J, hrono Lietas attstba patiem ir apdraudta.

N, tas nav brnums. Jo msdienu domanas pamati ir izveidojuies, vl pirms pardjs pirm laika mana.

Neaizmirstiet to, kad pai noteiksiet savas priorittes. Tas var bt jau veckajs klass.

14.6.

Zni un meitenes... Js negaidjt, ka laiks bs tik sarets un pretrunas tik lielas?

Tas nekas. Vienkri jums beidzas brnba.

Tlk bs interesantk.

Es domju, veckajs klass.

15.1

J, rediju paglaudt vars, vi ir te, vi nekad neatsaks no piedzvojumiem.

Nemirstbu js no via gan nedabsiet, bet labu noskaojumu noteikti! Un tas nks par labu jsu hronopraksei.

Ja redijs pards uzreiz vairks viets jums tas ir jo labk, ska rinda.

15.2

Uzmanbu! Uzmanbu!

Ieskta prakse ir jnoved ldz galam, hrono lietas nav ieteicams atstt nepabeigtas. Alternatvs lietas bija jnokrto ldz tam. Minjumi aizmukt no prakses, izmantojot tam jsu par jaunu dzvojams mintes vai stundas, tiks atgriezti atpaka ar derjom hronotrm.

15.3

Un neceriet uzmeistarot paradoksu, tas neldzs. Jsu paradoksi vl ir par vju, js vl nemkat iedomties sti attsttu hronoklasmu. Vai, teiksim, multiparadokslo fiziklo sistmu. Bet derjos hronotres ir programmjui izlaiduma klases skolnieki sav laboratorijas darb, un vii orientjas paradoksos daudz labk!

15.4

J, pat labk nek Tlivaldis un Haralds. Tas ir, es ce...

Vrdu sakot, labu veiksmi jums praks!

Man ar?

J, paldies... Protams, noders...

15.5

Harald, js gribjt ar mani parunt? Par hrono lietm?

Pc odienas prakses un rekrecijas, tas der? Labi, tad lai iet.

16.1.

Un visbeidzot, pirms skat iepazties konkrtk ar prakses programmu.

Ja js kaut kdu iemeslu pc zaudsiet kontroli par procesu un apmaldsities hronotru labirintos, tad jums paldzs msu veck konsultante, hronopsiholoe Ariadne Krondas kundze. Via virtuli bs klt katr jsu dzves tr un katr variant s prakses gait.

16.2

Tdu meistarbu via, brni, ir sasniegusi tpc, ka sav laik ir labi mcjusies skol - un vienmr ar izcilbu veikusi vasaras prakses, pat ts, kuras gja piecas dienas un vairk!

16.3

Ko js teict, Ptert? N, Ariadnes kundze nepasmnja, via smaida msu prakses prieknojauts.

16.4

Tlivaldi, js esat ar kaut ko neapmierints?

Galgs bardaks?

Nu protams, ka te bs galgs bardaks, - skola tau gatavo js dzvei!

16.5

Jums agrk ir ststts savdk, Grieti?

Varat bt droa, lielaj dzv js gaida tiei tas pats! J, katru reizi savdk!

16.6

Bet k js domjt, kpc tad pieauguie ir spiesti bt... tik gudri?

17

Autora piezme.

Tas, k te pardta nkotnes izgltbas sistma, protams, ir drusku nosacti. Atirb no laika tmas.

N, hronoprakses, protams, bs, par to var pai neaubties...

84. MAZLIET PAR NEMIRSTBU

1

Galvenokrt ir replika uz nemirstbas tmai velttajiem fragmentiem N. Grostia grmat Atvrtais laiks.

2

Nemirstbas problmai autors ir veltjis diezgan daudzas lappuses. l, ka praktiski visas - tikai senlaiku miglas bildm, kur ticambas un jel kdas skaidrbas ir vl mazk nek NLO liets Nek cita te gandrz nemaz nav.

3

Manuprt, tas jtami mazina ststa nopietnbu un interesantumu, kas citdi vartu bt vl lielks.

Tomr, emot vr, ka t ir fantastika un ttad var bt dadi uztverama un lietojama, - iespjams, var kaut kur ar nodert.

4

Ticamk, ka nvei (mirstgumam) ir sistmisks raksturs, viena aura un universla cloa nav - un ce uz nemirstbu bs pagar.

5

Nemirstbas, tpat k droi vien laika manas, problma acmredzot nebs atrisinma ar vienu atseviu pirm lmea inovciju (pat runjot tikai par tehnisko pusi, par socilo jau tpat ir skaidrs).*

6

Nav ar teikts, ka izdosies vien rvien sasniegt nemirstbu vispr.

Nevis, teiksim, krtu pa krtai noemt vienu mirstguma mehnismu aiz otra (piemram, vispirms to, kas trauc nodzvot ldz 120 vai varbt 300 gadiem). T pakpeniski (lai gan btiski) pagarinot mu un tuvojoties idelajai nemirstbai.

7

Tiesa, ir ar radiklks risinjumu tips - cilvka bioloisk ermea aizstana ar tehnoloisko. Ldz pat dzvei dator (datorsistms) vai kam td gar.

Tau par to ir zinms vl mazk. Nevar izslgt, ka ar tas notiks kaut kdos etapos, nevis uzreiz galg variant.

8

(Vai ir vl kdi varianti?

Teiksim, uzlabotais Matrices variants, pilnvrtga dzve reiz makrofiziskaj un datoriskaj realitt?)

9

Starp citu, ja palielina ma ilgumu ldz 500-1000 gadiem, - mums, kdi esam tagad, t praktiski jau btu tikpat k nemirstba, trum pat grti atirt (protams, tas t bs tikai ldz zinmam laikam).

Jau ldz 200, tas btu kolosls sasniegums.

10

Btb ir vienalga, ko saka senie (vai nesenie) noststi par it k nemirstgajiem.

Maistrlais nemirstbas ptniecbas ce jebkur gadjum ir un bs

dabaszintnisks.

11

Lai gan, ja nu kds mekl ar noststos, nekda paa skde jau no t nerodas. Nav nopietna pieeja, bet varbt tomr labk k vispr nekas. Varbt.

12

Fantastik par nemirstbu mdz bt ar visdi murgi.

Piemram, biei un neatlaidgi, kaut bez pamatojuma, tiek apgalvots, ka nemirstba ir garlaicga. Nu t, pati par sevi, bez kdiem papildu iemesliem...

13

Piezme.

Starp citu, hronofantastik btu interesanti apskatt nemirstbu ar no laika (no dzves temporls organizcijas formu) viedoka.

14

(eit es pat neapskatu jautjumu, ka pat pc dots cilvka dzves vartu nkt nevis nve, bet otrdi, kda tlka attstba, kuru pats cilvks uztvertu k viennozmgi pozitvu lietu.

Es domju, laicg krt, prdabiskai es neticu.

Bet eit runa ir par citu aspektu.)

15

Parastkais priekstats par nemirstbu ir liner forma - t teikt, bezgalgi gar taisnes nogrieznis...

Bet dzves ilgums (apjoms) vartu augt ar, teiksim, rseniski (everetiski vai tuvu tam), palielinoties piedzvojamo variantu skaitam (un, pat ja katrs atseviais variants ir galgs, viss kop tomr n).

Tikai tad btu jsaglab sakargums, variantiem jpaliek vienas personas ietvaros (nevis k izoltiem dubultniekiem).

Vai cikli (murka dienas), kas gan (vismaz patlaban t liekas) neiet efektvkais variants.

Vai kd retiform... tas ir, tmekveida (nevis atseviu dzves trajektoriju) form.

Vai kaut k intensvi...

Un ja vl ar hronoklasmiem...

Vispr - vai mazums ko var dart ar laiku? (Vismaz fantastik.)

Visticamk, du iespju ir milzgi daudz, un no tm vl bs jizvlas labks. Vai paiem juztaisa kas vl labks.

16

Varam iedomties ar sabiedrbu, kur cilvkiem (un tpat dadm lietm) var bt dadas s temporls formas.

* 17 (jeb 5a).

Piezme.

Pirm lmea inovcija - tas ir atsevis atkljums vai izgudrojums, visbiek kd vien jau eso nozar.

Otrais lmenis ir visprzintniskais vai visprtehniskais (kas ietver, starp citu, daudzus pirm lmea atkljumus un izgudrojumus).

Treais zintniski-socilais vai tehniski-socilais.

Piemram,

automobilis - autotransports - automobiu civilizcija ar vism ts sekm;

vai

atombumba - atomenertika - atomcivilizcija.

Skat. TRIZ autora Henriha Altullera darbus, visvairk 1994. gada grmatu.

18

Klasiski aprakstt shma ir: skt ar pirmo lmeni un tlk uz tur sasniegt bzes

visprinties, pacelties uz otr un tlk uz tre lmea problmm.

(Kas tomr ir jdara savlaicgi, neiestrgstot zemk lmea problms un atstjot neatrisints citiem interesentiem, - priet uz nkamo lmeni ir daudz svargk.)

19

Tomr, iet, ir ar tdas problmas, kuras nemaz nevar ieskt pirmaj lmen (vai ar tas nav labkais ce), un tas iestjas spl vlk, pc otr.

(Bet iestjas, jo bez konkrtiem atkljumiem vai izgudrojumiem, protams, neko realizt nevar.)

Un ar tdas problmas, par kurm krtba nav sti skaidra.

20

Vl piezme.

Nemirstbas tm (pagaidm vairk fantastik, mazk relaj dzv) ir tehnoloiskas problmas (k to vispr var sasniegt).

Un ir socilas (gan kdi var bt socilie ri un grtbas, nemirstbai ievieoties, - gan kda bs cilvku sabiedrbas dzve nemirstbas apstkos).

Visbiek fantastiem pasld garm problmas, kuras var skaitt kaut kur pa vidu, individuls.

Piemram, k nemirstgam indivdam organizt savu dzvi un biogrfiju, diez vai ai jom paliks viss pa vecam.

85. NO TA STSTIEM PAR VSTURI (MAN PRSTST)

TOMS RORBERGS, DONS ARTIJS VNERS, ANDREJS EVOSLAVSKIS,

NEKADNEBUNECARS VIZARDS

1. Laika mana: D.A., Andrejs, Toms.

2. Vispasaules revolcija un laika mudeklis

3. Par ko domja Toms, kad vi bija

4. Varja bt, bet nebija

5. Teleportcijas atklana un teleportcijas katastrofa

6. Mazliet informcijas no fantastikas: Andrejs pie Toma

7. Pie k var stdt, ja nebaids no reitingiem

1. Laika mana: Dons Artijs, Andrejs un Toms

1.1

Pirmo darbojoos laika manu radja Amerik britu zintnieks Dons Artijs Vners (iesaukts Vinners), un via ldzstrdnieki. T iegjusi vstur ar nosaukumu Taimhakers-1.

1.2

T izraisja zinmu oku plas zintnieku un pat fantastu aprinds - un galu gal lika cilvcei prskatt daudzus vecos priekstatus, tai skait par laika dabu.

Jo Taimhakers-1 tik tiem bija laika hakers un nevis truls automobilis, k visi bija gaidjui.

1.3

Var uzskatt, ka pirmo laika manu radja Amerik. Bet var skaitt, ka tmekl, jo lielk daa ldzstrdnieku dzvoja citur, dads pasaules mals.

Kop t laika t ir parasta lieta, ka lielko sasniegumu dzimtene ir tmeklis.

1.4

D.A. pirmais ar ska izstrdt konkrtus matemtiskos modeus hronoklasmiem un hronoklasmtiskm sistmm - un darbbas scenrijus cilvkam, kur nokuvis paradoks.

1.5

Vi, tpat k Toms Rorbergs, bija antifatlists un uzskatja: ja reiz tu atrodies pretrun, tad no tevis ar ir atkargs ts risinjums. Kaut vai im nolkam tev btu jrada jauna laika forma vai vismaz kds jauns piesitiens...

(Toms bija prliecints, ka paradoksus vajag apgt un plai izmantot, - bet D.A. bija savulaik lasjis kdus Toma tekstus.)

1.6

Pc Taim-hakera-1 D.A. vienu laiku gja parasto ceu un radja korporciju laika manu raoanai, izplatanai, ptanai un attstanai.

Tomr vlk vi arvien samazinja savu ldzdalbu firmas liets: korporatvais

darbs nedeva jaunus ldzinj mroga atkljumus - neskatoties uz vispusgu rados domas stimulanu firm.

Bet, k ststa laika manu vstures versiju ptnieki, tad D.A. bija fundamentlas ieceres...

1.7

Otrs ievrojamais laika manu aizscjs pc D.A. ir fiziis un sistemologs Andrejs evoslavskis (Krievija).

1.8

Nerunjot par citiem sasniegumiem, vi radja nepareizo laika manu - kuras darbbu nevar ldz galam izskaidrot neviens princips, pat ne no fantastikas.

1.9

(Ja js fantastisk stst redzat kdu it k pretrungu un vispr nepareizu laika manas aprakstu nesteidzieties apgalvot, ka tda nav iespjama. Nepareizs laika manas reli pastv un darbojas!)

1.10

Un vairkas eklektisks laika manas - ar prsteidzoi lielu eklektiskuma pakpi un, atbilstgi, ar satriecoiem jauniem efektiem.

1.11

(Bet atvrt tipa mana varot pretendt pat uz bezgalgu eklektiskumu. Nejautjiet man, k tas izskats, - rezulttus neviens neemoties paredzt.)

1.12

K ar virkni citu oti interesantu lietu.

Tpat k D.A., vi deva nopietnu ieguldjumu laika manu kolektvs izturans un dadu interferenu ptjumos.

1.13

Nkamais loiskais solis laikam btu mrorientta multimodla laika mana, kas no visiem iespjamiem savas darbbas principiem vartu izvlties mrim un situcijai atbilstokos.

T savulaik prognozja Rorbergs.

1.14

Dvainkais, ka par skuma punktu vairkiem D. A. un Andreja darbiem esot kalpojuas man labi pazstam (vismaz es t domju) Toma Rorberga idejas: vii abi jaunb esot lasjui kdus Rorberga tekstus.

Lai gan s idejas visbiek neesot bijuas tik konkrtas, lai vartu jau uzreiz erties pie realizcijas, - t ka pamatdarbu, protams, paveica D. A. un Andrejs.

1.15

Toms Rorbergs dzvo msu laik, 21. gadsimt, patlaban vi laikam ir students, tau tas nav sti skaidrs.

(Ta laikabiedriem nav, bet man, iet, ir.)

sti laimgs nav, viam ir kdas problmas ar veselbu.

Bet, skatoties no nkotnes (resp., k saka Tlis), vi ir laika manas autoru priektecis.

It k sank, ka Toms no Ta ststa tiem ir tas pats Toms Rorbergs, kuru es pazstu.

1.16

Bet Andrejam toreiz pietrcis ldzeku multiprojektam - un ar citm laika

metamanm. Savukrt prj zintnes pasaule tik jocgu ideju vl ilgi neatzina - nerunjot jau par mecentu un sponsoru pasauli...

1.17

Un drz pc tam notika t saukt teleportcijas katastrofa, kad laika manu

ptjumu spektrs krasi saaurinjs.

1.18

Toms gan teica, ka, sprieot pc Ta ststt, paai teleportcijai (t, starp citu,

bija tlbraukana) neesot ne vainas, vaina bs zinms socilajs bremzs.

Katastrofa esot nosaukta nepareizi.

1.19

Viens no viiem (neatceros, D.A. vai Andrejs, - saka Tlis) uzmeistaroja ldz pat im laikam populro (pai brnu vid) trsmodeu laika manu.

T darbojas pc trim stipri atirgm laika teorijm reiz. Un oti veicina rados domanas un laika ceoanas spju attstbu.

1.20

Pc daiem datiem, s manas mdzot apgt (paas? nesapratu!) pat vl kdu ceturto teoriju (vismaz daji).

Ja ne piekto.

Bet te vl nav stas skaidrbas. Un Tlim nesanca man saprotami izskaidrot, ko nozm darboties daji pc teorijas.

(Vai tpc, ka vi toreiz t k steidzs?)

1.21

Lai gan, vi teica, kaut kdi eksperimenti ar t sauktajm pusrata manm D. A. Vneram esot bijui.

Dons Artijs minja skatt laika manu k specilgadjumu starp dadm tai ldzgm formm un... paskumiem, iet, Tlis teica t.

1.22

Abi ir ptjui nulles manas problmu (jeb idel mana TRIZ terminos kad manas nemaz nav, bet ts funkcijas tiek izpildtas).

1.23

Abi, katrs pa savam risinja mini un mikromanu problmas. Summ vii izstrdja plaa patria laika manu spektru, no galda un kabatas laika manm ldz pavisam mikro.

Ar tdm, starp citu, ir oti rti izsplt plnojamo laika ceojumu (un mijiedarbbu) shmas (gadjum, ja ar datormodeli nepietiek un ir nepiecieams rels laika eksperiments).

1.24

Dvaini, bet agrkos laikos (gandrz) visi fantasti stja savus ceotjus laik uz labu laimi. Daudz, daudz runja par iespjamm briesmm ceotjam un pat Visumam - bet nevoja neko iepriek prbaudt, kaut ar peltm, muim vai mikrofiziskos mrogos. Un pat ne ar datormodelanu...

Protams, literatrai ir vajadzgas problmas - bet kpc gan tuk viet?

Un, galvenais, kpc ir jiestrgst vienveidgs problms?

2. Vispasaules revolcija un laika mudeklis

2.1

D.A. gja boj neskaidros apstkos. Iespjams, ka viu nogalinja militristi, ar kuriem vi atteics sadarboties.

Pie tam, pat ja t, tad nav sti skaidrs, kuras valsts militristi.

2.2

Bet tas izsauca (D.A. bija oti populrs vis pasaul un it pai Amerik) globlu

masveida atmaksas akciju Atriebba par D.A..

Hakeruzbrukumos (ar datoriem un laika manm) tika sagrautas praktiski visas militrs un militri rpniecisks struktras pasaul.

Visaktvkie ai uzbrukum bija ameriki, tau piedaljs visa pasaule.

(Ar slepenajiem dienestiem neizdevs izglbties. Piemram, Krievij par ekistiem pat atmias tikpat k nepalika, un ptniekiem ts tagad ir vajadzbas gadjum jatjauno ar laika izlkoanas paldzbu.)

2.3

Tas savukrt izsauca vispasaules krzi.

Tai skait tpc, ka savairojs padarbgie kaujinieki, ar pavisam trakie.

Toreiz pasaule gandrz aizgja boj.

2.4

Tomr cilvce kaut k tika gal (ar pateicoties laika manm).

Un, jsaka, pc iem notikumiem izglbusies pasaule tik tiem kuva labka.

2.5

Sank, ka t bija sava veida vispasaules revolcija (biek to dv par lielo vispasaules krzi, bet te nav pretrunas) - kuras avangard gja ameriki...

2.6

Bet D. A. radt korporcija toreiz diezgan tri kuva gandrz vai par ierindas firmu. Kura tomr veiksmgi darbojs ldz pat tlbraukanas rai.

2.7

Tikmr fiziis Andrejs evoslavskis Krievij sav gar (plus internet) veica pirmos izminjumus ar daudzu tipu laika manm uzreiz.

2.8

Vai nu tpc, ka visi dati tika publicti tlt eksperimenta gait (eksperimentu princip nebija iespjams atslgt no tmeka),

vai tpc, ka Andreja laika manas no pirm skata nebija tik efektgas k D. A., vai ar toreiz jau bija skusies atriebju izraist krze un militristiem viss bruka kop, -

bet vi Krievij nenonca militristu var un ar vlk miergi turpinja savus ptjumus.

2.9

Daudzi mina (ststa Tlis) tikties ar D.A. pagtn.

Bet, vai nu tpc, ka pirmajiem laika eksperimenttjiem trka pieredzes, vai kdu citu iemeslu pc, ap visu o laikmetu ir izveidojies laika mudeklis, - bet ar tdiem cilvce (Ta laik) vl neprot apieties.

2.10

No laika mudeka vien stipri nosacti var ekstraht kdas atsevias vstures

versijas (un eit ststt ir viena no tm).

Bet nemkulgas darbbas laik var pastiprint mudekli.

2.11

evoslavskis pat reiz uzrakstja trakttu par muu ietekmi uz laika struktru...

2.12

Starp citu, Toms (kur, protams, bija paredzjis da veida efektus, tpat k daudz ko citu) domja savdk.

Tdas lietas vajag izmantot, tas ir labi, ka tdas ir, jo ts var palielint msu iespju spektru. Vajag mcties opert ar tdm lietm k hronoklasmi, laika

mudeki un t tlk, - nevis princip izvairties no tm.

2.13

Ja kdam interes - saka Tlis -, tad veidot programmjamus laika mudekus ms vl nemkam, pagaidm mudeki vl skaits stihija.

2.14

Tomam domana vispr bija sav zi vienkra: labi, tas ir labi, daudz, tas ir daudz utt.

Bet, ja ir negatvi efekti, tad ts ir tikai detaas, un ts ir tpc, ka ms vl neprotam strdt un neprotam attstties, k vajag.

Saretba, tas ir labi, jo t dod mums vairk iespju - ja vien ms protam strdt!

Varbt ne vienmr vajag uzreiz maksimli izvrsties praks bet doman noteikti!

2.15

T k Toms przinja savu priekmetu, tad o principu vi ne reizi vien pierdja - resp., pardja darbb, attstot savas idejas.

2.16

Vi, starp citu, nebija bezierunu progresa fans. Pats sevi Toms sauca par rezulttistu un pasvtroja, ka attstba ir domta visupirms rezulttiem, nevis sev paai, un rezultti - cilvkiem.

2.17

Tomr attstba galu gal prsniedz jebkdus konkrtus rezulttus, un izvairties no ts neiznks.

Ja nerisinsim, tad ms apds vecs problmas, pavisam noteikti. Ja risinsim, tad jauns problmas ms varbt apds, bet varbt n. Un daudz ticamk, ka n, jo ms tau (arvien vairk) iemcsimies risint problmas...

No mustanga attstbas nevajag vairties. Bet to vajag apseglot.

2.18

Par laika mudekli ap D.A. laikmetu pastv vl cita versija: im laikam ir grti piekt visvairk tpc, ka tas ir aizsargts ar paroli (pie tam vl oti dinamisku, maingu).

Parole laika mudekl, j...

2.19

Var jautt, kpc Ta laikabiedri nemekl nkotnieus, kuri mk tikt gal ar laika

mudekli?

Varbt, ka ar mekl un atrod.

Tomr iespjas premt nkotnes tehnoloijas ir ierobeotas, kamr pats neesi

pietiekami attstjies, - tu vienkri netiksi gal...

2.20

K beidzs Andreja dzve, tas nav zinms.

Varbt t nemaz nebeidzs. Un vi turpina dzvot kaut kur laik - pareiz vai nepareiz -, tikai mums (k saka Tlis) neizdodas ar viu sinhronizties...

3. Par ko domja Toms, kad vi bija

3.1

Virkni D.A., Andreja un citu ideju jau agrk bija noprognozjis/uzprojektjis Toms Rorbergs. Parasti gan dieml tikai visprg veid.

3.2

Tai skait ir ar mra jeb multimodl laika mana, kura pati izvlas savu dabu

un uzbvi, savus darbbas principus no visa iespjamo variantu masva atbilstoi

dots hronoopercijas mrim un konkrtajai situcijai.

3.3

(Nevajag domt, ka visas laika manas ir kaut vai principili viendas! Glui pretji, ts var bt tik dadas, ka grti iedomties!)

3.4

Bet Rorberga centrl ideja bija tda: jmekl (jizgudro) nevis atsevia laika mana, pirm, kda trpsies, bet uzreiz viss iespjamo risinjumu lauks citiem vrdiem, visprgais risinjums, kas satur visas iespjams laika manas!

3.5

Taisnba. Man laik, 21. gadsimta 20. gados, kaut kds s idejas uzmetums tiem pastv.

3.6

Tomam bija vl viena ideja, kurai pat laika mana, viaprt, bija tikai viens no iespjamiem ldzekiem un kuras d vi par laika manu interesjs.

Un te vi baidjs nokavt.

3.7

Tas ir dvaini, neierasti - domt, ka, lk, is puisis tepat ldzs ir tas pats no fantastikas.

Lai gan - no kaut kurienes tau fantastika savas idejas em...

Ja os manus tekstus kds lass - varbt ar starp viiem bs cilvki no fantastikas?

3.8

Vismaz Tlis ststa, ka Latvij laika ptniecbas nozare nkotn ir oti attstta. Un tas, iet, esot scies tiei ar latvieu fantastiem.

Un varbt ar ar to, ka vienai daai latvieu pamatgi apnika gausties un gaidt ekonomisku uzplaukumu vai nez kdas investcijas - un ka vii ska taist progresu pai. Ar dotaj jom.

Un galu gal labi vien izncis, jo pas interesantkajs liets jau investciju nav. Investoriem vajag ko mazk interesantu - t.i., ierastku un ar mazk problmm.

4. Varja bt, bet nebija...

4.1

Vai Tomam paam no savas programmas kas iznca?

Tlis ststa t.

Toms Rorbergs publicja daus, drzk fragmentrus, tekstus, tai skait ptjumu programmu, - un pazuda.

4.2

Pc vienas versijas, vi vienkri gja pa ielu - un pki vairs nebija. Tuks.

4.3

Nkotn par Tomu ir zinms maz.

Ir versija (t dom ar dai fizii), ka Toms bija nevis rels cilvks ar savu biogrfiju utt., bet gan ss virtuls uzplaiksnjums, kur pc tam aizgja atpaka vakuum.

4.4

Tlis o ideju kategoriski noraida:

- Ha! It k ar reliem cilvkiem t nevar notikt! Un k vl var!

Piemram. Varbt Toms nemaz neaizgja boj fiziski, vi vienkri neko vairk

nepaveica. Kaut ar turpinja staigt pa ielm.

stenb nekas nav zinms. Pazuda, un viss.

4.5

Ir versija par kdiem Rorberga materiliem, kas glabjoties (?) neatpazti kaut kur tmekl.

Vai pat...

4.6

N, Toma paa tmekl nebs, tehniski tdu iespju tajos laikos pavisam nebija. Un

Toms bijis trais prtotjs, kas no tehnikas nek nejdz. Tad jau drzk Andrejs...

4.7

Toms, noklausjies o versiju, teica:

- Dieml tds iznkums nav izslgts. Lai gan, protams, var radt ar citu nkotni. Labku.

4.8

Bet virtualittes ideju ms nekomentjm. Mums abiem iet skaidrs, ka vismaz tagadn Toms ir. Detaas nav svargas.

Nevaram izslgt ar versiju, ka Toma ieskto patiesb ir turpinjui citi. Un ttad vi it k nav bijis, bet it k tomr ir. Ar tdas nkotnes ir iespjamas.

5. Teleportcijas (tlbraukanas) atklana

un teleportcijas katastrofa

5.1

Tlis ststja tlk.

Nkotn, jau pc liels krzes, Amerik Nekadnebunecars Vizards nejaui atklja teleportciju laik.

(Pateicoties D.A., tauta bija kuvusi uzmanga pret tdm lietm, visi bija aizrvuies ar laika problmm.)

5.2

o teleportciju ir iespjams veikt gan (k parasti iztlojas teleportciju fantastik) ar tri psihiskiem ldzekiem - t.i., ar attiecgm iemam smazens, - gan ar manu.

5.3

Un t drzum izrdjs tik viegli pieejama un tik lta, ka prjie laika manas ptjumu virzieni praktiski izbeidzs.

Tagad (tas ir, Ta laik) ar tiem tikpat k neviens nenodarbojas jo tas var atstt sliktu iespaidu uz reitingu!

5.4

Andrejs evoslavskis toreiz kd intervij ar nolu atzmja: skas dinozauru laikmets.

Publika viu nesaprata: teleportcija tau ir viegla, rta un ekonomiska lieta, nevis smagnja k dinozauri! T ir daudz ekonomiskka par vism (t toreiz domja) prjm laika manm, tas ir, pamieniem!

5.5

Lai gan t saukt mezozoja zigzaga laik t ar bija: ekonomiski bvtie dinozauri, kuriem laimjs apsteigt konkurentus pc truma, izkonkurja zvrzaurus (teromorfus), lai gan tie kopum bija progresvki, evolcijas iespjm bagtki.

(Kamr zvrzauriem evolcij lni prveidojs priekkjas - pakajs jau bija krtb -, lai vartu priet no rpuu gzelans uz tdu gaitu, k zvriem, - tikmr dinozauri vienkri ska skriet uz divm.

Un ar uznkuais karstais un sausais klimats bija stipri nelabvlgks zvrzauriem nek dens patria zi ekonomiskajiem dinozauriem.)

Revans, ko veica zvrzauru pcncji zvri (jeb zdtji), notika apmram 150 miljonus gadu vlk...

5.6

Vizards neradja lielu korporciju: tas nemaz nebija iespjams, jo teleportcija praktiski uzreiz kuva pieejama visiem.

Ar to beidzs laika manu agrn vsture un sks teleportcijas (tlbraukanas) ra.

5.7

Bet Vizards pc tam daudz ptja teleportciju. Tai skait - vi sastdja drobas noteikumus (Wizard Rules), ko bez lielm izmaim lieto vl tagad (Ta laik).

Vi pirmais ar ska cu pret teleportcijas (tlbraukanas) traucjumiem (skat.

cit viet) - kura gan nekad nav tikusi pabeigta. Diezgan daudzi prognoz, ka ca beigsies ar traucjumu uzvaru...

5.8

Vizarda vrdu nes laika ceojumu reklmas kantoru tkls, kuram sav laik mantinieki prdeva via uzvrdu.

5.9

No Ta ststt bija tomr pagrti saprast, kas tad sti viu zintnei noticis. Piemram, kpc pietiekam mr neieviess metodoloijas sasniegumi, vispr kpc 20.-21. gadsimt skusies rado revolcija palika nepabeigta.

5.10

iet, ka teleportcija izrdjs tik viegla un visiem pieejama. ka ar joni ska apmierint milzgu daudzumu sabiedrbas vajadzbu, spj tik sagremot. Un intensva rado attstba uz krietnu laiku atvirzjs otr pln.

Un tad vl tie reitingi...

5.11

- Mums tiem btu vajadzga vl kda nkotne, - Tlis nopts un t cergi paskatjs uz mums abiem.

Toms piekrtoi pamja un ska domt.

6. Mazliet informcijas no fantastikas

6.1

Toreizjie cilvku un ideju piedzvojumi Latvij un pasaul ir aprakstti diezgan daudz labos vsturiskos un vsturiski fantastiskos romnos un ststos.

6.2

Fantastika eit ir btiski vajadzga - ar tpc, ka analiz alternatvas un vl daudz ko citu, kam trais relisms paiet garm. Ptot o laikmetu, fantastika ir vl svargka par dokumentlo vsturi.

Kaut ko ldzgu savulaik nojauta zintnisks domanas pamatlicjs Aristotelis - tikai vi rakstja par dzejniekiem (ka tie attlo btisko, kamr vsturnieki detaas), jo via laik zintnisks fantastikas vl nebija.

6.3

Ttad. Toma nav. D.A. nav. Par Andreju nav zinms. Ir tikai reitingi.

6.4

Bet, lk, Ta laiku literatras apskat ir fantastisks romns, kur Andrejs atbrauc uz pagtni pie Toma (pastvgs savienojums vai kas vl labks it k neiznk topo laika mudeka d).

Un vii abi kop bv (bv gan galvenokrt Andrejs, Toms jau ir trais prtotjs)

jauna tipa laika manu - evolucionru, nevis uzreiz gatavu -, kura var strdt ar laika mudekl.

6.5

Abi hronoptnieki nolemj turpint savu darbbu ai jaunaj laika rem - sav man. Varbt Toms t vars realizt savu programmu, parast laika viam acmredzami nepietiek...

Bet manas un ts operciju iekjais laiks, pc dam nordm, ir oti neparasts, ja ne pat ar bezgalgu informcijas ietilpbu...

Vlk viiem piebiedrojas D. A. (mana var efektvi darboties laika mudekl)

un vl dai ptnieki, tai skait no patlas nkotnes un no citm vstures versijm.

6.6

Toms (romn):

- Strdt kop ar Andreju - t ir fantastika! Parasti - zintnisk fantastika, lai gan ir bijui gadjumi tri vai no fantzijas anra. K toreiz, kad es, Andreja mudints, laikam pirmo reizi m nopirku alkoholu un vi to sagza iek laika man...

6.7

Ja vl runjam par zintnisko fantastiku, Andrejs gribja mani emt sev ldzi uz nkotni - bet tad ms izdomjm vl ko labku par nkotni...

Bez via es maz ko varu. Es taisu prieknoteikumus laika manm, bet Andrejs paas laika manas...

6.8

Viengi es nesaprotu, klabad vi tik negatvi izturas pret sava laika jaunievedumu - tlbraukanu. Informcijas un kultras tehnoloijas laika

ceojumos un cits hronoopercijs - tas tau ir kolosli!

6.9

- Tas ir, kpc tik negatvi?

- N, tam nav nozmes. Klab, kd nolk!

6.10

Autors labi parda, ka is siets bija pilngi iespjams relaj vstur, jo tas atbilst Toma un Andreja idejm, toreizjm tehniskajm iespjm (varbt) un... vl daiem citiem apsvrumiem.

6.11

Romna pdj daa vl nav iznkusi (bet varbt romns t ar paliks k atvrta sistma).

Bet priekpdj da autors (piedzvojumu romnu gar) parda, k viu radt (vai analoiska) tiek izvietota Tmekl.

Un atkal visai prliecinoi - cik nu tas iespjams piedzvojumu romn.

Starp citu, Andreja un D.A. komanda, nevloties izsaukt satricinjumus tmekl, rkojas piesardzgi, pakpeniski un vairkos laikos uzreiz...

6.12

Lastjs - piemram, Tlis tagad var nopietni padomt, kas no t visa ir rels (un cik liel mr) - un ko tagad dart.

Piemram t.

Varbt Andrejs atsts kdu hronoklasmu ja tik man izdosies viu Tmekl atrast...

6.13

Nu j, vismaz tmeka informcijas ietilpba vartu bt pietiekama, apmram kop

D. A. un Andreja laikiem.

Tas ir, pietiekama skumam - ja em vr, ka tlk pati laika mana var o ietilpbu palielint un ka izvietoana ar bija evolucionra.

6. 14

Vai tas viss nozm, ka Andreja manu ar visu laboratorijas kolektvu tagad vartu lejupieldt (ja vien btu pietiekamas jaudas un apjomi, ko ir grti

iedomties bez spcgiem hronoklasmiem), to es no romna sti nesapratu.

(Btu interesanti, ja izrdtos, ka ar t var ceot.)

6.15

Man paam liekas, ka Andreja stil - un D. A. stil tas laikam ir, un varbt, ka

vii ir prliecinjui ar prjos...

Taisni l, ka es tik vlu sku interesties par agrn laika vsturi, . saka Tlis.

6.16

Protams, jem vr, ka is ir vsturiski fantastisks romns, kur ataino drzk iespjas nek jau bijuos notikumus.

Ms zinm, ka Toma nav, un materilu ar nav.

Bet varbt Tomu var restartt?

6.17

Kaut vai cit personlaj sastv?

6.18

Andrejs (relais) droi vien kaut kur ir. Viam reizm patk uzdot mklas - varbt vi ir patvries aiz tdm hronomanipulcijm (piemram, specili veidota laika mudekla), ko var atetint tikai oti attstts prts?

6.19

Bet ja nu tiem taisnba ir romna autora versijai?

Un tagad vajag uzmangi paptt tmekli (preczk, visu tmeku telpu)?

Un varbt tad Andrejs atsts kdu pietiekami attsttu hronoklasmu?

No ejienes man nav pietiekami laba piekuve bet pc atgrieans bs jpamina, - saka Tlis.

7. Pie k var strdt, ja nebaids no reitingiem

7.1

Bez tam viens otrs Ta laikabiedrs ir iemanjies nodarboties ar perspektvm, bet nepopulrm tmm t, lai reitingi neko nepamantu.

Ttad viss vl nkotn.

7.2.

Tiek ptts - un izdzvots - gan refleksvi organizts laiks, gan izohronie (autohronie) laiki. Pdjiem ir daudz saretkas attiecbas ar savu materilo substrtu nek sintonajiem laikiem; tur pat pulkstea gaitu var pastarpint sareti operatori.

7.3

Tiek izstrdti laika tipi, kuros parasto laika momentu viet ir hronoklasmi (preczk, loklie hronoklasmtie konstrukti); tie autu padart laiku un dzvi daudz bagtku ar iespjm.

7.4

Un laika tipi, kuros momenti nevis nomaina, bet gan papildina viens otru. (Pc tam, protams, dus laikus sks pamant ar dab vai uz katra stra.)

7.5

Ir tdas lietio ptjumu tmas, k Kriptokataltiskie procesi priekhronoklasmu vids (iedomsimies okenu no topoiem klasmiem - un k to visu var izmantot).

7.6

Un t tlk.

7.7

Un, protams, nemirstbas temporls formas - vai citiem vrdiem dzves temporls formas.

Liner forma un murka dienas ne tuvu nav viengs, ir ar rsenisks (caur parallajm dzvm), intensvs un vl daudzas citas.

86. NIKOLAJA FJODOROVA IDEJA

Uzmetums

1. Nikolajs Fjodorovs

Nikolajs Fjodorovs (Николай Фёдорович Фёдоров, 1828-1903) krievu filozofs, tiek pieskaitts krievu kosmisma (русский космизм) filozofisks domas virziena agrnajiem prstvjiem.

Vstur, iet, pats pirmais, kur eneriski izvirzjis ideju par

visu pasaul dzvojuo cilvku atgrieanos dzv (augmcelanos),

ko veiktu cilvce ar laicgiem - ar zintnes ldzekiem.

2. Kristgais variants pa jaunam

2.1

K kristgais domtjs, vi uzskata, ka Dievs var uztict cilvcei o misiju.

2.2

Pc Fjodorova veikt darba, manuprt, ir skaidrs, ka starp kristgajiem un laicgajiem centieniem prvart nvi nav btisku pretrunu.

Baznc Fjodorova uzskati nav tikui atzti par ecergiem un netiek apkaroti.

2.3

(Formli s idejas, iet, ir pretrun ar Apokalipsi. Tau t nav pirm pretruna ar Bbeles vrdu burtisko izpratni, tdas bija ar Galilejam un Darvinam.

Var iznkt, piemram, ka Apokalipse ir skaidrojama varbtiski: ja cilvce prk grkos, tad var notikt katastrofa, - kas, protams, ir skaidra patiesba.)

3. Kopg lieta (novecojusi ideja)

3.1

Liela daa no konkrtkiem Fjodorova uzskatiem obrd ir novecojusi.

Tai skait ideja, kuras vrd nereti sauc via uzskatu sistmu, - kopgs lietas filozofija (философия общего дела). Tas ir, ka augmcelanai ir jkst par virsmri, jumtu visai cilvcei.

3.2

dai pieejai ne vien btu, k viegli var secint no msu vsturisks pieredzes, negatvas vai pat katastrofiskas socils sekas (t.sk. jauns totalitrisms?), - bet t btu ar tiei kaitga paam mrim.

3.3

Galvenais nosacjums Fjodorova idejas realizcijai (bet lieliem mriem mdz bt lielas problmas) ir (nerunjot par pau civilizcijas attstbas lmeni) izstrdes dziums un kvalitte.

3.4

Kam monopolstvoklis ir kaitgs un pat bstams. Glui otrdi, ir jbt dialog ar citm idejm, k jau normlai filozofiskai un zintniskai domai.

3.5

(Tas gan nenozm, ka ir jem galv viss, ko cilvki run.)

3.6

Monopolstvoklis var paldzt materilo un darba resursu koncentrcijai (k tas

bija laik no piramdm ldz milzu hidrostacijm, kad resursi bija jatem citiem projektiem). Tau tam eit nav nozmes (un varbt nekad ar nebs).

3.7

Un galu gal: d variant cilvkiem nemaz nav, kur atgriezties, - dzves tau

vairs nebs, viena vienga augmcelanas kampaa...

4. Fjodorova aizmra ideja (problemtiska)

4.1

Ka dzve - tas ir labi un ttad nve - slikti (ja vien nav uzmocti kdi oti specili apstki), par to praktiski nav aubu.

4.2

Tau Fjodorovam vl aiz virsmra, iet, ir ideja par radnieciskm (pretstat atsveintm un vienaldzgm vai pat naidgm) attiecbm vis pasaul.

4.3

Un da pievilkans bez atgrans ir jau daudz problemtiskka.

Zinma distance ar ir vajadzga - bet, kad un cik, tas var bt visai dadi, iepriek daudz nepateiksi.

Jebkuram idejas bruiniekam te ir viegli prcensties un salaist visu dl...

5. Vai last Fjodorovu?

5.1

Fjodorova ietekme uz kultras attstbu, liekas, vairk ir netiea un ne uzreiz redzama. Bet neteiksim, ka maza.

5.2

Via paa darbus, iet, ir pagrti last - prk tls laiks, ar par daudz gnuma un nolieguma (kas reizm mdz bt jaunu, jo vairk globlu ideju autoriem).

5.3

Bet lai katrs izir pats. Man viu last pagaidm nav daudz izncis.

Tomr ir pilngi iespjams, ka esmu piegjis prk neuzmangi un daudz ko interesantu palaidis garm.

5.4

Vl viena Fjodorova ideja man noteikti patk.

Neatceros, kd konkrti sakar, bet vi rakstja:

TAS NAV SUBJEKTVI, UN TAS NAV OBJEKTVI, TAS IR PROJEKTVI!

6. Uz nkamo etapu!

6.1

Fjodorova darbi iezm pirmo etapu idejas attstb - ideoloisko (galvenokrt tisko un reliisko) pamatojumu.

is etaps ir prk ieildzis. Izskats, ka visi, kuri sevi uzskata par Fjodorova sekotjiem, joprojm turpina nodarboties viengi ar ideoloiju.

6.2

Vajag tomr ieskt nkamo etapu - ptt (bet tas bs ilgi!), k tad o ideju var realizt.

Gan no zintniski tehnisks puses (Henriha Altullera terminos - otr lmea inovcijas; starp citu, varbt ar laika mana) - gan, tlk, no socils puses (tre lmea inovcijas!).

K o ideju var realizt tehniski (pagaidm - visprzintnisk lmen) - un k pc tam dzvosim.

6.3

Bet varbt vl svargk bs saprast, k tad sti vajag strdt un domt, risinot o superproblmu, - tpc otro etapu (skum) droi vien var saukt par metodoloisko.

6.4

Lieta ies ilgi, un vl ne reizi vien bs jauni atkljumi un uzskatu maias daudzos jautjumos (reizm par 180o), kas pie tik radikla mra ir praktiski neizbgami.

6.5

Tls perspektvas problmu risinana ir viena no galvenajm tmm Henriha Altullera (metodologa, TRIZ autora) rados personbas attstbas teorij (теория развития творческой личности, ТРТЛ).

Skat. via 1994. gada grmatu: Г.С. Альтшуллер. И.М. Верткин. Как стать

гением, Минск, 1994. T ir pieejama internet krieviski un laikam, vismaz fragmentos, ar angliski (How to become a genius).

grmata ir viennozmgi labkais informcijas avots tls perspektvas darba jautjumos.

7. Vai vajag steigties?

7.1.

Steigas, k iet, nav - bet, jo agrk skam, jo savlaicgk bsim gatavi.

7.2.

Un laikam tomr te var ar nokavt.

Ja problmas risinana ievilcins ldz tik tlam laikmetam, kuram ms, kas zin, varbt bsim prk tli, svei un vienaldzgi (gan jau reiz bs pat tda evolcijas pakpe, kura no mums atirsies vairk nek ms no molekulm).

Vai ar ja radsies vl kds iemesls, kpc priorittes var stipri mainties.

(Vispr jau cilvce var dzvot ar bez nemirstbas un atgrieans dzv jeb augmcelans. Vl vairk - taisni t visu laiku ir dzvots.)

Un nav zinms, vai un cik drz tds pagrieziens vartu rasties.

Vsturisk determincija ir, domjams, visai sareta lieta...

8-10. Visu var vai neko nevar?

8.1.

Dakrt apgalvo, ka cilvks var dzvot tikai sav laikmet.

Zinms pamats tdm domm ir.

Nerunjot abstrakti par harmoniju utt. (das idejas ir par daudz visprgas un jau tpc vien apaubmas)...

Bet, piemram, Alfrds Besters stst Hobsona izvle (Alfred Bester Hobsons

Choice, 1952, krieviski Альфред Бестер, Выбор) visai labi parda ar konkrtkas problmas.

8.2.

Siets: kara (nav sti saprotams kda) laik ameriknis, pc profesijas statistiis, nejaui uziet aentru, kura nodarbojas ar cilvku (visvairk bgu) prvietoanu laik. Bet aentras darbinieks mina viu no das prvietoans atrunt.

Tlk es aptuveni citju, tulkojot no krievu valodas.

- Paminiet dzvot sveu gaism, bez centrlapkures un ledusskapja, bez visvienkrkajm zlm. Vai otrdi, dzvot nkotn ar ts koloslo tempu.

(...)

- Vi gribja tiei karalienes Elizabetes I laiku. eksprs, - vi teica, spu Armda, Dreiks un Reilijs. Pats vrigkais laikmets vstur. Es nespju viu prliecint, un lk... Izdzra glzi dens un nomira - tfs.

- Ir tau potes.

- Viss bija darts - bet ar slimbas ar laiku mains, vieni celmi izzd, citi rodas. (...)

- Ameriku revolcijas laiks.

- Nekdas sanitrijas, nekdas medicnas. Filadelfij holra, ujork malrija. Anestzija neeksist. Nves sods par simtiem sku prkpumu. Nevienas no

iemotajm grmatm vai melodijm.

- Viktorijas laikmets.

- Vai zobi un redze jums ir pilng krtb? Brilles ms ldzi nedodam. Kda ir jsu attieksme pret iru atirbm? Jsu ticba? Dievs nedod piedert pie mazkuma. Politiskie uzskati? Ja odien js skaita par reakcionru, tur bsiet bstams radiklis.

Diez vai bsit laimgs.

- Bu drob.

- Ja esat bagts - bet naudu stt ms jums nevaram. Tolaik nabadzgie dzvoja

vidji ldz gadiem etrdesmit... nogurui, izmocti. Izdzvoja priviletie, bet js tds nebsit.

- Ar manm zinanm?

- Kdm? Aptuveni priekstati par zintni? Js tau izmantojat ts augus,

nesaprazdams btbu.

- Es varu pai sagatavoties un, piemram, izgudrot radio.

- Nevar izgudrot radio, ja nav veikti citi nepiecieamie atkljumi, kas to pavada. Jums nktos radt veselu pasauli. Izgudrot un iemcties izgatavot vakuuma diodes, heterodns des utt. Skumam - iegt elektrisko strvu, uzcelt elektrostacijas, nodroint strvas prvadi, iegt maistrvu... Tas ir acmredzami. Vai js vartu izgudrot iekdedzes dzinju laik, kad vl nav pat priekstata par naftas prstrdi?

- Bet grmatas? Es vartu iegaumt un...

- Un ko tad? Apsteigt autoru? Bet tad js apsteigsit ar publiku, lastji js nesaprats un nepirks.

- Nkotne?

- Ts paas problmas, tikai otrdi. Vai senais cilvks vartu izdzvot XX gadsimt? Dzvs priet ielu? Vadt automobili? Runt cit valod, domt taj? Piemroties laikmeta dzves tempam, idejm? N. Vai js varsit pielgoties XXX gadsimtam? Nekad.

(...)

- Katrs mekl savu Zelta laikmetu. Klaidoi, mam neapmierinti, mam ce. Puse no ubagiem, ko esat redzjis, ir dkdiei, kas iestrgui laik.

- Tad tie, kuri brauc uz ejieni... dom, ka nonkui Zelta laikmet?

- J.

- Bet tas ir neprts! Vai tad vii neredz: kar, drupas, histrija... ausmgkais laiks vstur!

- T apgalvo katra paaudze. Caur gadu dmaku visi laiki, izemot savjo, iet majesttiski un zelta laikmeti.

(...)

9.1.

Ttad Alfrds Besters eit jau visai konkrti parda...

J, ko tad?

To, cik tomr vienkroti mdz bt msu parastie priekstati, ai gadjum - par citiem laikiem.

Bet par visu prjo var vl domt tlk...

9.2

Te ir labi pardts, kpc cilvks nevar dzvot cit laikmet.

Bet tagad vajadztu tikpat labi pardt, kpc tomr var.

9.3

Jo t notiek ar daudzm problmm, ja ne tikpat k vism:

- no: Cik brnigi, tur vars visu!

- uz: Cik sareti, cik neiespjami, tur neko nevar!

- bet tlk caur darbu un izziu pie konkrtiem risinjumiem.

9.4

Idejm mdz bt savas attstbas stadijas. Ts atiras ar ar to, kdus faktus un kdus argumentus mdz saskatt un emt galv.

Abi ie priekstati Cik viss ir labi! un Cik viss ir slikti! - mdz bt prk abstrakti un aprobeoti. Bet, ja sk strdt un risint, atbildes pamazm rodas.

Varbt citreiz ar neparastas, saisttas ar visa sava skatjuma (vai pat visas pasaules ainas) padziinanu.

9.5

Protams, ne jau burtiski visas idejas izrds realizjamas.

pai teortisks (tas ir, idejas ts vai citas teorijas ietvaros).

Bet dzv ir vl saretk - un tas var izrdties mums izdevgi.

Lidojo paklja nav. Bet ir lidmanas, kuras patiesb ir vl neparastkas. Nerunjot jau par iespjamiem nkotnes ldzekiem lidoanai.

10.1

Vai viegli bt neredzgam?

Ja js tagad pki taptu neredzgs ts tau btu ausmas, vai ne?

Vismaz man t ir, pavisam noteikti.

Bet cilvki tomr dzvo un pat gst ievrojamus pankumus.

K mans draugs Juris, par viu pirms kdiem gadiem rakstja k par viengo neredzgo darba devju Latvij.

Var cert, ka tagad vi nav vai vismaz turpmk nepaliks viengais.

10.2

Cilvcei ir visai daudzveidga pieredze, kas liecina pat par milzgu cilvka plastiskumu.

Un spju nesabrukt no problmm, bet risint ts un attstties.

10.3

Vispr jau dertu pavkt piemrus, kuri pierda, ka tda tipa uzskati, k Bestera stst, ir tomr daudzjd zi prspljums.

10.4

Starp citu, Bestera stst dom, ka msdienu cilvks nevars piemroties XXX gadsimta tempiem un citiem apstkiem.

Tau tas ir drzk msdienu apstkos sakots priekstats kad tempi aug un aug, bet pats cilvks attstties diez ko nemk, jo krtgu ldzeku tam nav, - un cilvku drzk aiz kjm velk uz prieku.

10.5

T nevar turpinties mgi (citdi visi cilvki ks nedergi jau savai tagadnei jo dzve mains arvien trk), un nkotn acmredzot attstbas ldzeki bs.

10.6

Apgalvojum, ka cilvks var dzvot tikai un viengi sav laikmet, ir manma

organicisma ietekme (viss ir tik ciei saistts, ka neko maint nevar).

Bet tas ir tds pat prspljums un domanas vienkrojums k mehnicisms (ka visu var prkombint, k vien ienk prt).

10.7

Labi, naudu Hobsonam vai via koliem stt nevarja. Savukrt spju risint problmas, glui otrdi, nevar atemt.

11. Problmas bs, un daudz!

11.1

Citas problmas, saisttas ar atgrieanos dzv, es eit pai neapskatu, vien atzmu, ka to ir milzum daudz. K jau pienkas tik fundamentlam mrim.

11.2

Nu teiksim...

(1)

K nepadart kaut vai to pau laika manu par jaunu atombumbu?

(2)

Vai tdi cilvki, k Temudins, dolfs vai Koba, atgriezti dzv, vars dzvot, nebdami lieli vadoi un ttad masu slepkavas?

J, to viiem neaus, tam droi vien pat nebs nekdu apstku - bet vai vii pai vars dzvot savdk, ttad vai viu - un vl kda cilvku procenta atgrieans dzv vispr ir iespjama?

Bet, ja atgrieanos veikt jaundzimu vecum, tad zuds saturs, kas vius dara par viiem paiem. (Piezme: par viiem k personbm, nevis k socilm figrm, pdjais tik tiem nav obligti.) Paliks drzk abstrakta cilvkvienba,

nevis konkrtais cilvks. Garm!

Un k ar fantiiem (ne tikai reliiskiem), kas gatavi otram vai rkli prkost par nepareizi trakttm niansm kanon?

Un vai vienkrais dzrjs/narkomns tr temp atkal nenodzersies ldz nvei?...

(3)

Kda bs globl struktra sabiedrbai no visu laikmetu un visu kultru

cilvkiem. Vai visus sakauss vien kultr, visum homogn sabiedrb?

Vai ar bs vji sakari, k Jefremova Andromdas Miglj Lielajai Zemei ar Aizmirstbas salu? Vai kultru konfedercija? Vai kds vl komplictks risinjums?

(4)

K vispr dzvos cilvki pasaul, kur bs laika manas vai informcijas super-iespjas? Teiksim, spja atjaunot jebko un piekt jebkam pc izvles? Vai vl kda tre-piekt-devt super-iespja, vai ts visas kop? K d superattstt pasaul dzvosim ms un msu laikabiedri, un cilvki no senlaikiem?

(5)

K paiem problmas izstrdtjiem (pieemsim, ka izstrde prass 50-200

gadus) tikt gal ar daudzveidgajiem prbaudjumiem?

Piemram, izvairties gan no dogmtisma vai pat fantisma, gan no kapitulcijas pie nopietniem pagriezieniem un problmm ptjumu un ideju attstbas gait? Gan no prmrgas rinans ar publikas noskaojumiem, gan no sektantiskas noslgtbas? Gan no prmrgas piezemtbas doman (faktiski - atkarbas no patlaban esoiem priekstatiem un iespjm), gan no pilngas aizieanas fantzijs? No t, ka ilgstoi nav drou rezulttu un ka stais risinjums vl ir tikai

priek, nkotn, nkotn, nkotn...?

11.3

Un t tlk.

Par tipiskiem prbaudjumiem nopietnam novatoram skat. minto Altullera un Vjortkina grmatu.

Bet dotajam mrim daudz kas no t var izpausties vl stiprk. Un pat rasties kdi vl nebijui prbaudjumi.

11.4

Bet ko tad citu varja gaidt no tik fundamentlas idejas?

Problmas ir un bs - un skaidrs, ka lielko dau ms pat vl nenojauam.

11.5

Nu un tad?

Nkotn problmu, ar lielu, risinana, iespjams, bs domanas pamatveids.

11.6

Un tdi super-mri, k visu cilvku atgrieans dzv, var labi paldzt attstt spju problmas risint.

Pat gadjum, ja tie galu gal netiek stenoti.

Laiks mums tomr ir. Attstties un risint problmas, ar oti fundamentlas, vajadzs tik un t. Superproblmu risinana var daudz ko dot, lai das prasmes rastos, tiktu izstrdtas.

11.7

Bestera ststu jau var pagriezt ar otrdi: milzgs atirbas laikmetos rda, ko visu cilvce tomr ir varjusi paveikt!

J, pagaidm tikai cilvce kopum un nevis atseviie cilvki, vii vienkri

nedzvoja tik ilgi. Un nav (pagaidm) ar metou tik plaai cilvka (ne vien sabiedrbas kopum) adaptcijai.

Bet ttad tomr var!

11.8

Fantastik atgrieans dzv ir samr labi (vienmr jau var vlties ko vairk vai ko savdk) pardta, piemram, Anr Torosova stst Nkam diena (Анри Торосов Следующий день, 1979, urnl Искатель, 1979.01.), ststs ir pieejams internet.

12-13. Metode jau ir!

Bet vai visa metode?

12.1.

Vl piezme par metodoloiju.

Zintnisko priekstatu attstbas teorija, vismaz pamatvilcienos, jau pastv (Jlijs Murakovskis, TRIZ, Latvija)!

T nav spekulatva un balsts nevis uz kdu atseviu un auru ideju vai doktrnu, bet gan uz relo zintnes vsturi.

Un to vajag lietot, ja grib ko nopietnu sasniegt.

12.2.

Bet...

Es diez k neticu, ka superproblma ir atrisinma viena zintnes priekmeta (vienas nozares) un vienas teorijas (pat specili no jauna radmas) ietvaros tas ir, vien attstbas lnij...

12.3

Un pat vispr, ka t pietiekami trivili dals priekmetos, lai to garantti vartu pilnb atrisint ar jebkuru jau gatavu metodoloiju. iet ticamk, ka tai paos pamatos ir daudzmodeu raksturs.

Lai gan - varbt var mint gan t, gan t. Vienlnijas modelis k plakas pieejas sastvdaa.

12.4

Paai problmai ir divjds raksturs - t ir zintniski ptnieciska (pamat) pc darba satura, bet praktiska (rpuszintniska, rpus-idejiska) pc mra.

Ja vajag, idejas te var maint k cimdus vai valkt uzreiz daudzas (un nav garantijas, ka to tiem nevajadzs) - kas tri zintniskajam jaunrades darbam nav sti raksturgi.

12.5

Man pagaidm pat liekas drok, ja problmas izstrdtjam bez visprgiem idejiskiem motviem bs ar kaut kas praktisks. Piemram, vlans atgriezt dzv savus tuviniekus. T cilvks bs neatkargks gan no pagaidu neveiksmm, gan no iespjamm perturbcijm ideju pasaul. Stvt uz divm kjm ir drok nek uz vienas.

12.6

Zintnes vstur pretruna (starp zintnisko un praktisko mri, teiksim t... vai starp atseviu doto priekmetu un plaku problemtiku) parasti risins t, ka viens (tri objektvais) ptnieks atklj vienu lietu, otrs citu... un tad ar laiku tas viss kaut k sastijas kop, ldz nonk pie gala risinjuma.

Tau superproblmu acmredzot bs labk, efektvk risint pc iespjas visprgk jau no paa skuma, nepaaujoties tikai uz zintnisko priekstatu dabisko evolciju atsevio priekmetu gultns.

12.7

Manuprt, ir vajadzga ne vien metode, k attstt to vai citu zintnes priekmetu (vai pat vl plaku tri objektvo ptjumu un zinanu sistmu) loika virzbai pa objektu.

Bet ar praktiska (ne vien tri ptnieciska) mra virzanas loika daudzveidgo zintnes problmu un priekmetu masv un maingo patiesbu jr.

(Pusnopietns lozungs: Patiesbu ir daudz, mris viens.)

12.8

Visticamk, to vars atrast visum ar to pau TRIZ ptniecisko pieeju - ptot, k tdas lietas ir notikuas (faktiski, objektvi, kaut neapzinti, ldz im nereflektti) relaj zintnes (un ts pielietojumu) vstur.

12.9

sk: superproblmas gadjum var iznkt nevis darbs pie viena ptniecbas priekmeta, bet kas ievrojami saretks. Lai gan droi to iepriek pateikt nevar. Un ar metodoloija tad var iznkt saretka.

13.1

Visprg gadjum tau nav zinms, no kurienes nks jaunas, interesantas idejas

un zinanas, kas nepiecieamas... kaut vai tikai atsevii emtai laika manai. Nerunjot jau par dzv atgrieans tehnoloiju vispr.

Piemram, vai var galvot, no kura fizikas stra (bet varbt ne tikai no fizikas) var

pardties tdas zinanas, kas btiski nepiecieamas laika manai?

13.2

(Un ar laika manu, starp citu, nepietiks jau tpc vien, ka bez atgrieans ir vajadzga vl nemirstba, ko pati laika mana nedod.

Ja vien laika manu nesaprot kaut k daudz plak par pierasto.)

13.3

Tpc doma, ka superproblmu var iespiest vien zintnisk priekmet un vien attstbas lnij, man iet aubga.

13.4

Piemram. XX gadsimt bija trs lielas revolcijas fizik. Relatvistisk un kvantu revolcijas bija saisttas ar ekstremliem rdtjiem (oti lieli trumi, spcga gravitcija, ultramazi izmri) un ar matrijas pabm, kas jau no paa skuma rdjs k fundamentlas.

Un ita skaidrs, kur ir fundamentl fizika un kur jautjumi ar aurku nozmi.

(K es jaunb ironizju k izrds, neviet: ptt plves.)

Toties tre, neliner, revolcija izcls... makrofizik un mij!

Un vai kds var galvot, ka nelinerisms un organizcija nav fundamentlas pabas? Un ka neliner revolcija mazk dzii mains msu uzskatus par dabu

un dos mazku praktisko efektu nek divas iepriekjs?

13.5

Btb Atovs ko ldzgu rakstja vl 1960-jos gados.

(Ststs Radts vtrai Создан для бури, 1968 \\ Создан для бури, с. 6-43, 11. un 12. lpp.)

Es pat lasju, bet toreiz sapratu vl nepilngi.

Brilles un lcas tika lietotas vl trssimt gadu pirms teleskopa izgudroanas. Bet pirmais teleskops btb bija vienkra divu lcu kombincija. Caurule un divas lcas, tas ar viss! Pat nja, elementrs puis ar tam piestiprintm divm lcm.

Kpc gan trssimt gadus, ilgus trs gadsimtus, neviens neiedomjs paemt abpusji izliektu lcu un paskatties uz to caur otru lcu, abpusji ieliektu?

Atkljumi, kas veikti, pateicoties teleskopam, ir tkstoiem pavedienu saistti ar matemtikas, fizikas, mijas attstbu. No hlija, kuru vispirms atklja uz Saules, atkljumu dte ved pie radioaktivittes, atomfizikas, kodolenerijas...

(...) Patlaban uz mana galda ir lampa, stieples ritulis, plastmasas lodte, tranzistoru uztvrjs, gumija. Parastas lietas, Bet kas zin, ja nu no tm var uztaist ko tdu, kam btu jpards pc divsimt trssimt gadiem?...

13.6

Un ja nu tehnoloija, kura paldzs cilvkiem atgriezties dzv, bs nevis laika mana, bet gan kas cits?

Vai gan t, gan t? Vai radsies vairku pieeju krustcels, sintz, kd kompleks attstb?

Un ja nu tdas prmaias doman bs vajadzgas pat daudzkrt?

Idealizt gadjum, neprtraukti?

13.7

Viens no diem varbtjiem risinjumiem atgrieans tehnoloijai rpus laika manas tmas ir informtisk pieeja.

Paam Fjodorovam laika manas idejas nebija, bet zinma ldzba ar informtisko pieeju via ieteikumiem bija.

Un, kur divi risinjumi, tur gan jau bs ar N.

87. AMATIERTULKOJUMS

Henrihs ATOVS.

12. UZDEVUMS. 28. UZDEVUMS

No grmatas: Henrihs Altullers, Igors Vjortkins. K kt par niju. Minska, 1994.

Задача 12. Задача 28.

Из книги: Г.С. Альтшуллер, И.М. Верткин. Как стать гением. Минск, 1994. С. 393, 399. ( Часть 3. Работа.

## Глава 2. Задачник по ТРТЛ.)

Amatiertulkojums no krievu valodas. Ar komentriem.

12. UZDEVUMS

## [Radoas personbas dzves stratijas] Gjieni 83-c un 84-c paredz notikumu paties apraksta nodoanu ne vien laikabiedriem, bet ar pcncjiem.

## Minti vsturiskie piemri ar N. Buharina un . Melj testamentiem, A. Sandlera pierakstiem.

## Tagad ir radus jaunas tehnisks iespjas informcijas saglabanai un tlknodoanai (tiesa, ir pilnveidojus ar metodes cai pret informcijas saglabanu un tlknodoanu).

Ierosiniet jaunas metodes patiess informcijas tlknodoanai, kuras balsts uz msdienu tehniku un ir maksimli droas un aizsargtas no visdm nejaubm.

Vispr btu interesanti sistematizt visas iespjams metodes informcijas ierakstanai un nodoanai pcncjiem.

## KOMENTRI. J.T.

## 1

## Rado personba (Творческая Личность, ТЛ) Stratijas izpratn

## tas ir cilvks, kur

## - reli (ne vien savos sapos vai iedoms) izstrd

## - pietiekami jaunu un radiklu,

## - sabiedriski dergu,

## - bet ecergu, rjo spku nepieemtu

## - ideju - piemram, zintn (Mris Достойная Цель, ДЦ).

2

## Tdas idejas skotnji netiek pieemtas, jo ir liel pretrun ar pierasto un liek prk daudz ko maint uzskatos un pat dzv, skarot ar kdas intereses.

Tdas idejas mdz bt intelektuls risks ar paam izstrdtjam, jo nav iepriekdotas garantijas, ka ts noteikti bs stenojamas.

Un, protams, ts mdz prast oti lielu darbu.

3

Un te nu, pirmkrt, konflikts var aiziet tiktl, ka RP tiek ti vai neti fiziski izncinta.

(Neti nu, piemram, kad im dvainim pietrkst eksistences ldzeku, jo ar neatztm dvainbm tdus ir grti dabt, bet citiem darbiem rpus galven var trkt laika un spku. Un RP var piebeigt, piemram, kda slimba.)

## Bez tam cilvks vispr ir mirstgs, un darbs var prast lielku laiku nek dzves laiks.

## Ttad vajag paredzt iespju darba turpintjiem. Nve tau nedrkst kavt mri.

4

Bet, otrkrt, idejai tomr beidzot triumfjot (parasti jau pc autora nves), rjie spki cenas ti vai tri automtiski, atbilstoi savai neradoajai dabai iekaut to sav domanas sistm... un padart par bremzi nkoajm radoo personbu idejm.

## ai sakar izkropojot dots idejas btbu un/vai ts radoo garu. Pie tam nereti

## vl piesedzoties ar RP vrdu, tai skait nejdzgi prslavjot savulaik bremzto vai

## pat vajto RP...

## 5

Stratij gan ir bezpersoniskks un preczks termins - rjie apstki, nevis spki. Te nebt nav obligti jbt kdai koordintai vai pat skaidri apzintai darbbai, vienkri katrs neradoais faktors velk atbilstoi savm interesm.

6

## Zles pret abiem iem variantiem ir PATIESBA.

## Tam ar domti gjieni 83-c un 84-c.

## 7

Henriha Altullera (Atova) izstrdt jaunrades metodoloija TRIZ balsts uz ideju, ka

- jaunrade ir to vai citu sistmu piemram, tehnisko, zintnisko, mksliniecisko - attstana

- un ka ai attstanai (tai skait jauna sistmu tipa radanai, lai gan is gadjums ir saretks) ir savas objektvi noteiktas iespjas un objektvi likumi.

(Ar bioloiskaj evolcij valis tau nevar prvrsties par vaboli...)

8

os likumus mekl relaj attstbas vstur. Apmram t. Analiz, teiksim, atkljumus zintn vai izgudrojumus tehnik (lielus informcijas masvus par diem izgudrojumiem, Atovam tas bija patentu fonds, pirm TRIZ teorija rads tiei tehnik) pc principa:

1) kas bija pirms dot izgudrojuma (dots inovcijas),

2) kas tapa ldz ar doto izgudrojumu,

3) kur ir starpba, kds tiei solis (prveidojums, pamiens) tika izdarts

(objektvi; izgudrotja psiholoiju TRIZ uzmint necenas),

4) tlk var meklt ajos soos (liel informcijas masv par tdiem) likumsakarbas.

Pie tam orientjoties uz labkajiem, spcgkajiem risinjumiem (tie vislabk prstv attstbu), nevis uz kdu, kaut attstbas, statistiku (kur domins viduvjais un nepilngais).

di ptjumi mdz attstties pakpeniski, ar daudzm pakorekcijm, un iet ilgi. Toties ar rezultts ir fundamentls.

9

Ttad, acmredzot,

- ja ms analizsim, piemram, informcijas masvu par informcijas tehnikas attstbu,

- tad ms varam nonkt pie informcijas tehnikas vai pat informcijas sfras attstbas likumiem

- un, pamatojoties uz tiem, virzt o attstbu tlk,

- nonkot varbt pie kdm informcijas super-iespjm.

(Piezme. Tdi likumi var ar izrdties radoai attstbai atvrta sistma: prejas uz virssistmm utt.)

10

Henrihs Altullers labi apzinjs sava darba nozmi ka rado revolcija bs tda paa kalibra notikums, k savulaik Galileja revolcija zintn.

11

Un, protams, saprata, ka Stratija bs attiecinma ar uz via paa idejm.

Un vi sav Stratij paredzja preventvus paskumus, k pretdarboties tdam bojans/novecoans procesam.

Ar Jlijs Murakovskis ir teicis: Es baidos no TRIZ pasaulvsturisks uzvaras!

12

Tau pagaidm tas vl nav pai aktuli, patlaban TRIZ idejas (vismaz galvens) vl atrodas augupejas fz, ts vl ir ecergas un radoas.

28. UZDEVUMS

Liels msdienu lidmans ir iebvta t saucam meln kaste. T ir domta lidojuma remu ierakstanai. Avrijas gadjum ir viegli noskaidrot ts clous un vaingos. Ja avrija notikusi lidotju vainas d vai lidmanu konstrukcijas trkumu d, ieraksts auj padart drokus nkamos lidojumus. Novrst jau notiekoo avriju un paldzt nelaim cietjiem meln kaste nevar, un tas ar neieiet ts funkcijs. Ts galvenais mris ir darbs rtdienai; meln kaste auj mcties no svem kdm.

Pdj laik ar m iercm skui apgdt ar okena lainerus. Acmredzot nkotn melns kastes ks par visu veidu sabiedrisk [publisk] transporta - bet varbt ar individulo mototransporta ldzeku - obligtiem atribtiem.

Visos laikos cilvki, kuri dodas prdroos ceojumos un gatavojas traiskiem notikumiem, centuies nodot pcncjiem savu pieredzi, savu notieko aprakstu. Parasti di pieraksti tika veikti cilvku dzves traiskajos periodos: aplenkts pilsts, ieslodzjum, tuvas nves gaids. Atcerieties Kumranas rokrakstus, Roberta Skota polrs ekspedcijas dienasgrmatu, Alna Bombra panovrojumu pierakstus.

Parasti da veida testamentus sk sastdt pdj moment, kad tiek asi izjusts laika un piemrotu apstku trkums. Tpc mums ir pazstami tikai atsevii pieraksti, kuri brnumain krt ir nonkui ldz mums. Visam tai skait (bet varbt pirmm krtm) katastrofm ir jgatavojas jau iepriek.

Msu Zeme nav mazk neaizsargta par jebkuru citu sabiedrisk transporta ldzekli.

Agrkos laikos par nko pasaules gala cloni tika uzskatti kdi mistiski spki no augas. Nesen pagtn o lomu nodeva noslpumainiem atncjiem no kosmosa, naidgi noskaotiem pret zemieiem. Tagad run, ka msu galvenais ienaidnieks esam ms pai, un pareo entisko, socilo, demogrfisko, kodol-, ekoloisko un citas tamldzgas krzes. Vispr jau nav svargi, k rezultt var notikt katastrofa, o vai vl nezinmu clou d; galvenais, ka tas ir princip iespjams. Ttad Zemei ir nepiecieama sava meln kaste. Tai vajag fikst iespjams tradijas patiesos clous, saglabt ierakstu veselu un neskartu visu vajadzgo laiku un nodot to nkoajm paaudzm: pieredze, it pai tik negatva un globla, ir neprvrtjama.

Viengi nkotne sps viennozmgi atbildt uz jautjumu par melns kastes aktualitti plantai msdiens. Bet vienu jau tagad var teikt droi: problma nav sadomta. Ja t vl nav degoa lieliski, ttad mums ir laiks miergi un rpgi sagatavoties ts atrisinanai. Ja laika ir maz nu ko, vajag paspt izdart to, ko vl var paspt. Vrdu sakot, jo trk sksies s problmas izstrde, jo labk.

Problmas risinjums liel mer ir atkargs no iespjams katastrofas mroga. Iespjami vairki varianti:

a) katastrofas rezultt ies boj puse Zemes iedzvotju. Sakari starp pilstm paliks. Kaut kd mr paliks iepriekj infrastruktra;

b) uz Zemes paliks dai desmiti tkstou cilvku. Praktiski nekdu sakaru nebs. Atlikuie iedzvotji diezgan tri degrads, atgriezsies pie primitviem amatiem un primitvas tehnikas. Paies daudz laika, ldz atkal radsies apstki jtamam izrvienam uz prieku;

c) saprtg dzvba pazuds no Zemes virsas. Pc 100-150 gadiem radsies cilvka dzvei pieemami apstki, bet kad atdzims Saprts tas Dievam vien zinms;

d) pazuds visa dzvba. Apstku atjaunoans laiks miljards gadu.

Apstsimies pie visgrtk - pdj varianta. Ja izdosies ko izdomt im saasintajam konfliktam, tad jo vairk izdosies atrisint problmu maigkos apstkos.

Ttad problmas nosacjumi. Pc 100-150 gadiem izzuds visa dzvba uz Zemes. Iespjamais atjaunoans laiks miljards gadu. K nodot melno kasti td

laika distanc? Ko taj ierakstt?

Tie ir oti sareti jautjumi. Piemram, jautjums par informcijas nodoanas tehniku. odien tau nav zinms kam nksies nodot informciju: kas zina, kda bs saprtg dzvba miljards gadu pc msu ras... Un vai t radsies patstvgi uz Zemes? K paldzt saprtgs dzvbas atjaunoanai? K saglabt msdienu floras un faunas genofondu? K izdart, lai informcija tiktu saemta \ trptu savlaicgi, kad tur jau btu spjgi saprast, par ko iet runa, bet vl nebtu par vlu? K izdart, lai informciju vartu bez plm atifrt? K saglabt ierakstu td milzg laika distanc? K izdart, lai informcijai notictu, lai to nenoturtu par mugu laikabiedru joku?

Ne mazk neskaidrs ir jautjums par melns kastes saturu. Visticamk, tai jsastv no divm dam: operatvs (par avrijas cloiem) un stacionrs (par uzkrtajm Zemes zinanm, kultru). K pastvgi papildint operatvo dau, ieskaitot tiei pau avrijas momentu un sekojoo laiku? Ko ierakstt stacionraj da? Visas pasaules zinanas? Ko konkrti? Kdi ir atlases kritriji?

Jautjumu ir daudz...

Ar ko problma ir laba? Informcijas nodoana uz o dienu ir tma pirmatkljjam, absolti brva no konkurences vismaz uz 30-50 gadiem (cersim, ka saprts tomr gs virsroku un cilvce apzins problmu trk nek notiks katastrofa). T ir viena no nedaudzajm tmm, kurm pavisam nav negatvs puses.

[Acmredzot ar to pirmm krtm domts nav iespju izmantot ts risinjumus uz aunu.]

Tma ir maksimli cildena (благородна). Galji sabiedriski derga. Super-vrienga jau tagad ir pilngi acmredzams, ka t ir tma visam mam, un ne vienem vien. Tmai ir socilais un tehniskais aspekts, tas ir, t der cilvkam ar jebkuru specializciju.

Jau tagad var paredzt tipveida svtulgo iebildumu pret o problmu: kad deg mja, vajag nevis pierakstt, no k izclies ugunsgrks, bet gan nest spaius ar deni.

Iespjam civilizcijas katastrofa uzstda daudzas problmas, lielk daa no kurm tiek pagaidm uztvertas visai abstrakti. Lielum liel daa plantas iedzvotju turpina strdt savu valstu uzmumos, tas ir, turpina piedalties dabas izncinan. Nedaudzi zvana trauksmes zvanus un mina dzst uzliesmojoo uguni. Bet neviens, neviens pats cilvks uz Zemes ne tuvu nav piencis melns kastes problmai! Kas zina, varbt vstule, kas nostta miljards gadu uz prieku, ir svargka par diviem sdienas dens spaiiem.

PIEZME. UZDEVUMS 28A? J.T.

Nu tad varbt pavelkam o uzdevumu vl mazliet tlk.

Kdas informcijas sfras iespjas var bt vl progresvkas par vstuli, kura

pc miljards gadiem paldz atjaunoties saprtgai dzvbai un nodod tai dau boj gjus civilizcijas kultras?

Paas boj gjus civilizcijas atjaunoana?

Bet ja nu tiem kaut kur matrijas dzls vai, kas droi vien ir tas pats, tehnikas attstbas augstumos ir iespja atjaunot visu, ko vien vlies?

Ar nemirstbu vien tau ir par maz, t ldzs tikai tiem, kas uz to brdi bs dzvi. Vajag vairk!

88. VSEVOLODA REVIA IDEJA

(Komentra uzmetums)

1. Vsevolods Revis

1.1

Vsevolods Revis (Всеволод Александрович Ревич, 1929-1997) - krievu literatras un kino kritiis, viens no redzamkajiem tolaiku literatrzintniskajiem specilistiem PSRS fantastikas jom.

Fantastikas 1970. gadu kontzijas aktvists (ne no varas puses, bet no liriu puses, no tiem, kuru graujoais ierocis bija morle, st literatra u.tml.)... un ttad mana attieksme pret viu nevar bt glui pozitva.

1.2

1998. gad iznk via (zinm mr rezumjo) grmata Utopiju krustceles (Перекресток утопий) par padomju laika fantastikas vsturi (ir pieejama internet). Protams, vi tur paliek pie sava mg humanitr prokrustisma - tau citdi grmat ir diezgan daudz kas interesants.

1.3

Bet no hronofantastikas viedoka mani pai ieinteresja viena grmatas vieta, kur Revis pats izvirza vienu, k vi saka, utopisku ideju.

Pieemsim, - raksta Revis, - ka cilvce nkotn kst tik varena, ka spj realizt pau fantastiskko no jebkad izteiktajm - krievu sapotja Nikolaja Fjodorova ideju...

2. Jaun vsture

Ttad pieemsim, ka nkotnes cilvce spj realizt Fjodorova ideju. Un vl vairk...

Запечатлев навеки всю нашу многострадальную историю и постаравшись сохранить памятники культуры, человечество займется ее полной переделкой. Не будет никаких параллельных миров, просто на Земле и на других освоенных планетах начнется новая счастливая история. Только тогда, дорогие мои далекие-далекие потомки, вам придется начинать с самого начала, если вы, конечно, сумеете определить, где оно, это начало. Вероятно, надо начинать намного раньше, чем фараоны принялись строить свои пирамиды. И, может, не в Древнем Египте или Месопотамии, а в Индии или Китае... Это будет человечество, в котором будет жить и здравствовать Атлантида, и не умрет на дуэли Пушкин, а Аристотель будет проводить время в научных беседах с Эйнштейном, как в поэзах Велимира Хлебникова... Для этого надо всего-навсего отправить в прошлое хорошо снаряженные хронолеты. Сможете? Сомневаюсь, честно говоря... Но если сможете

попробуйте. Во Вселенной хватит места всем.

Amatiertulkojums latviski:

Fiksjusi uz miem visu daudzcietuo vsturi un pacentusies saglabt kultras pieminekus, cilvce sks vstures pilngu prveidoanu. Nebs nekdu parallo pasauu, vienkri sksies, uz Zemes un citm apgtajm plantm, jauna, laimga vsture.

Tikai td gadjum, mani drgie pcncji, jums nksies skt no paa skuma (ja vien js, protams, spsit noteikt, kur ir is skums) Droi vien daudz agrk, nek faraoni ska celt savas piramdas. Un varbt ne Senaj ipt vai Mezopotmij, bet gan Indij vai n...

T bs cilvce, kur dzvos un plauks Atlantda (Pat ja ts nav bijis? Interesants uzdevums. J.T.), kur Pukins neies boj divkauj, bet Aristotelis pavads laiku zintnisks diskusijs ar Einteinu, k dzejniekam Veimiram Hebikovam...

T d tik vien vajag, k nostt pagtn labi aprkotus hronomobius.

Vai spsit? Godgi sakot, aubos... Bet ja spsit - paminiet. Vietas Visum pietiks visiem.

3-7. Pirmais Paradokss cit mrc

3.1.

Ideja pamatos ir oti laba, vajag attstt.

(Vismaz k fantastikas ideju, tlk jau redzs.)

3.2

Lai gan, ja Fjodorova ideja mani interes praktiski, tad Revia ideja pagaidm iet drzk k interesanta fantastisk/prtniecisk ideja. Derga, bet nav zinms, vai un kad bs praktiski aktula.

(Un, pats mazkais: ja ms vispr apskatm vstures mainanu, - tad kpc gan nepainteresties par to, kds variants btu vislabkais?)

3.3

Bet galvens aubas izraisa doma par iepriekjs vstures nosvtroanu.

3.4

Jaun, laimg vsture ir vajadzga cilvkiem. Un nevis abstraktm cilvkvienbm, bet relajiem cilvkiem no rels vstures, mums (un, protams, ar tiem, kas vl reli bs).

3.5

Ja nosvtro iepriekjo, kaut diezgan mokpilno, vsturi (pieemsim, ka tas ir iespjams), tad zd saturs (vai btiska t daa), kas ms padara par mums. Un skotnji uzstdtais uzdevums NETIEK atrisints.

3.6

(iet, Revis to apzins, vl daas rindkopas iepriek, bet pc tam tas laikam kaut kur pazd. Vismaz t es to uztvru.)

3.7

Ja jaun vsture ms neskars, tad mums visiem t bs, labkaj gadjum,

vienkri sava veida nkotne un audis taj - sava veida pcncji vai pctei, nevis tie pai cilvki.

Tur diskuts nevis Aristotelis ar Einteinu, bet labkaj gadjum kdi viu analogi.

Jaun un laimg vsture bs vienkri viens no laimgas nkotnes variantiem, tikai saretk instalts laik...

Kas varbt ar nav slikti - bet pcncji jau bs jebkur nkotn, td nav nepiecieama tik vrienga opercija.

3.8

Vl vairk, visa iepriekj cilvce ai variant acmredzot tiek novkta, pat no vstures (man jpiebilst - ja vien Lielaj Laik vispr ir iespjams kaut ko galgi novkt).

Ja tiek radikli prveidota vsture (pie tam ja t paliek k viena vienga lnija, tikai laimga) - tad tur acmredzot vairs nebs ts paas personas. Un ja is paliek viengais vstures variants...

Un tad var jautt, kd tas viss? Kda abstrakta laimes procenta d, vai? Diez vai Revis to t ir domjis.

3.9

Vai ar tam ir kda jga no visa Visuma civilizciju kopuma viedoka?

Tau ar tad esoo civilizciju (vsturu) novkana un nomaia ar analogiem ir neadekvts ldzeklis. Un, starp citu, prk primitvs. Tas rda drzk nespju tikt gal ar esoo vsturi, t ir maskta kapitulcija.

4.1

Btb te ir viens no laika manas (tagad jjaut - vai tikai laika manas?) Pirm paradoksa variantiem.

Lai iem cilvkiem dzve ktu labka, vajag (mazk vai vairk, vai stipri vairk) radiklas prmaias.

Bet, lai dzve ktu labka iem cilvkiem, vajag vius atstt neskartus.

Saasinot, bezgalgi mainties un nemaz nemainties.

4.2

Ja cilvki pai vartu mainties, ar stipri mainties, pie tam paliekot vii pai...

(Prvrtsies, kas pastvs.)

4.3

Bet ie (esoie) cilvki to biei vien (prk biei!) diez k nevar - kaut vai tpc, ka nav mcti un nav radui.

Un da iemcana vai pieraana jau pati par sevi var iznkt (daudziem) prk radikla prmaia.

(Lai gan kas ir prk?)

5.1

Ciktl cilvku var uzskatt par to pau cilvku, to gan atkal nosaka pats cilvks un via attiecbas ar citiem cilvkiem.

Bet nevis rjs novrotjs ar papru, uz kura fiksts kds pabu saraksts. Dzv defincijm nav glui tda pati loma k teorijs.

5.2

Un t tau notiek ik dienas, piemram, dotajam cilvkam augot no 3 gadu vecuma uz 13 vai uz 30, kad pabu saraksti var lidot miskast viens aiz otra. (Bet tas, kas paliek nemaings, visbiek nav pai btisks.)

5.3

Tikai ne visi teortii to saprot, abstrakcija par cilvka dabu vai btbu viiem

nereti aizno relos cilvkus...

5.4

o kmgo pieeju var prvart.

Krlis Markss to pat izdarja - cilvka btba nav kds indivdam piemtos

abstrakts, bet gan (via J.T.) sabiedrisko (cilvcisko J.T.) attiecbu ansamblis.

5.5

Tau vlk vi tika prprasts un smagi vulgarizts vecaj gar. Visbiek tas, iet, notika, prk auri, virspusji vai greizi saprotot, kas ir sabiedrisks attiecbas.

Bet varbt ar vi pats pa daai atkrita atpaka, aizrvies ar iru cu...

5.6

Gan jau vl viens otrs ir izdarjis, tikai es to nezinu, neesmu kompetents filozofijas vstur.

5.7

Ttad visrupjkos maldus aj problemtik ms varam droi novkt. Tau msu problma ar to vl nepazd.

6.1

Un vartu in brd pieemt, ka ne visi cilvki ir piemroti nemirstbai, atgrieanai

dzv... vai jaunajai vsturei. No t var pat iznkt baig Morle...

Tau t btu prieklaicga kapitulcija, btu vienkri nobastots, aizmukts no risinanas. Ja grib ko reli pankt, tomr jmina izturt pretrunu ldz galam.

6.2

das kapitulcijas ierobeo un padara vjku msu domanu un msu risinjumus. Jaunrades teorij (TRIZ un pat ne tikai) ir atzts, ka risint vajag pc iespjas grtkos, pc iespjas maksimlos (ttad, cik saprotu, visprgkos) uzdevumus. Ja mcs atrisint grtko (dziko un ar vairk problmm), tad atrisins ar vieglko - bet pretjais nekdi nav garantts.

6.3

Tiesa, ja ms vienkri pttu realitti, k parasti dara zintn, tad gan ar kapitulantiskais risinjums tiktu uzskatts - pc krtgkas pamatoanas - par pietiekamu. Kaut kas tau tika izptts. K zinms, zintnei pat negatvs, bet rels rezultts ar ir rezultts.

Bet ms ptm ar mri. Un td vajag ptt tlk, realitte tau te vl nebeidzas...

6.4

Protams, izturt uzdevumu ldz galam un meklt grtko un spcgko risinjumu dotaj jautjum ir pareizk ar no tisk viedoka.

6.5

Un pat no aurka pragmtisk viedoka. Rezultts nebs rt uz brokastu laiku. Tad cik no mums var cert, ka viiem tuvie cilvki (un vii pai) vars atgriezties dzv, ja problmas izstrde bs aizgjusi vieglko (un vjko) risinjumu ceu? Un grtbu spiediens tik lielai problmai var izrdties kolosls...

6.6

Preczk. Idel, pareiz gadjum - atgrieas visi!

Tau rels robeas nav - un patlaban nevar bt - zinmas, princip var iznkt visdi.

Un visi eit nenozm, ka vai nu visi, vai neviens.

Visi, cik tik vars!

Bet varana var mainties ar laiku. Varbt robeas paplainsies ar laiku - un tad pastvgi bs jtur prt divi lmei, visprgais un konkrtais uz doto momentu.

Ttad - runas par to, ka atgriezsies ne visi, atmetam. Ja ne uz visiem laikiem, tad vismaz uz gadiem simts. Un domjam tlk!

7.1

Ttad... runa vartu bt par samrgumu... par mru, kd cilvks var mainties, lai vi prvroties pastvtu...

(Ne vien cilvks vispr, bet pat katrs dotais cilvks!)

N, mri pai mains - ttad ne par statisku mru, bet gan par pieemamu trajektoriju...

(Un t var bt atkarga ar no civilizcijas rcb esoajm metodm.)

7.2

Tas jau kaut kas ir - bet tas vl nav pats atrisinjums.

Cik daudz vl vajag domt tlk, lai nonktu kaut vai tikai pie kda principil

atrisinjuma, to es nezinu.

7.3

Fantastik atgrieans dzv (bez jauns vstures) ir samr labi (vienmr jau var

vlties ko vairk vai ko savdk) pardta, piemram, Anr Torosova stst Nkam diena (Анри Торосов Следующий день, 1979, urnl Искатель, 1979.01.), kur ir pieejams internet.

8-9. Ko dart ar vsturi?

8.1.

Cita problmas puse: ko tad dart ar iepriekjo vsturi.

8.2

T ir ms veidojusi, no ts nk msu saturs.

8.3

Bet labo un slikto taj ne tuvu ne vienmr iespjams strikti noirt vienu no otra.

Pie tam var pat gadties, ka vien otr liet pats daljums labaj un sliktaj var ar mainties; taj, kas pamatoti vrtts k slikts, var tikpat pamatoti atklties ar kas labs, piemram, kds resurss attstbai.

8.4

No otras puses, pagtne darbojas ne jau mehniski un viennozmgi, svarga ir msu attieksme pret to (daudzlmeu jeb emerdent determincija un, tlk, brvba).

8.5

Ja ir iespja maint vsturi, tad ir iespja saturu... labk tomr nevis mest prom, bet papildint.

8.6

Pie tam nevar teikt, ka mums pareizjiem nekas tds galgi nebtu pazstams ar

bez fiziskm opercijm ar pagtni.

8.7

Brvu un konstruktvu attieksmi pret savu pagtni msu diens gan nereti var

kavt domanas stereotipi, gan jau tdi zinm mr bs ar nkotn. Tau tie ir prvarami.

8.8

Vajag, lai saturs btu pieejams, bet lai tas ms smagi nenospiestu jau tikai tpc vien, ka tas ir bijis. Vajadzga iespja izvlties attieksmi un opert ar o saturu.

Vajadzga piekuve visai savai (nu jau pat paplaintajai) vsturei, bet ne

mehniska atkarba no ts. Iespja tlk apgt (un nu jau pat tai vai cit zi attstt) pagtni.

8.9

Ar Aristotea un Einteina diskusija kopum var bt produktvka, ja tai bs iespja (piemram, noritt vairkos variantos un vispr - nevis bt vienkri

fikstai, bet gan) attstties.

8.10

(in punkt man ir nepietiekami izirti divi pagtnes attstbas veidi: turpinot nkotn un tiei mainot/papildinot pa pagtn esoo. Vajadzgi, visticamk, bs abi bet tie tomr nav viens un tas pats.)

9.1

Starp citu, vai var atgriezt dzv ne vien cilvkus, bet ar bijuos laika momentus (iet, vismaz kdi no tiem btu to vrti)?

9.2

Te nonkam atkal pie jau zinm: simtprocentga atkrtoans vairs pat nav atkrtoans, jo td gadjum nemaz nav pamata izirt divas reizes. Un paliek

vien primitvais kas bija, tas bija...

9.3

Ttad jautjums var bt nevis par atkrtoanu, bet par t vai cita veida piekuvi... J, vismaz vien da gadjumu to droi vien vars.

9.4

(Tas ir, protams, ja skatm o jautjumu zintnisks fantastikas gar, bet nevis izejot tikai no teko msdienu zintnes stvoka, - kas, protams, ir gan drok, bet...)

10. Pagaidu rezumjums

Ttad, k iet, attstot (fantastisko) jauns vstures ideju, vartu meklt apmram d virzien:

1) laimg(ka) vsture var bt - bet t nenozm, ka prj tiek nosvtrota;

2) mums ir vajadzga optimla un, princip, pau izvlta piekuve pagtnei, nevis pagtnes nosvtroana vai ar pilnga atkarba no ts;

3) tam visam ir jbt samrgi ar to, kas ir pieemams paiem cilvkiem

(pie tam dadiem cilvkiem tas var bt dadi);

4) vismaz dajs Pirm paradoksa risinjums ai gadjum var bt paam

subjektam pieemamas dzves/attstbas trajektorijas veidoana,

5) kas ir atkargs ar no civilizcijas rcb esoiem ldzekiem, metodm;

6) jautjums par radikli daudzu un dadu subjektu pasaules (visu laikmetu, kultru, raksturu un, iespjams, nu jau ar dadu vsturu cilvki) globlo struktru paliek atklts; pagaidm jatceras, ka te ir visai dadas iespjas.

Un vl...

7] Atklts paliek ar jautjums par visas s daudzvstures organizciju,

piemram, no temporl viedoka - vai t paliks k vienkrs parallu vstures lniju kopums, vai ar bs kas saretks.

8] Visticamk, pagtne ietvers variantus, un bs iespjams to ar attstt.

9] Nevajag kautrties risint Fjodorova un Revia problemtiku AR matemtiski. Tas ir, dot formlas visprgs idejas, kaut pagaidm vl nepiesaisttas relajai dabai un relajiem apstkiem...

10] Piemram, varbt vars vienot valod, vien jdzienu sistm aprakstt laika

manu, informtisko ceu un vl citus iespjamos risinjumus, lai gan patlaban tie piedertu visai dadiem zintnes priekmetiem, nozarm.

11] is ir tikai pirmais uzmetums. Nav jau nekas dis - bet, iet, tomr drusku vairk nek zints pirms tam.

89. HENRIHS ATOVS PAR

TLS IZLKOANAS DARBU

1

Laika manu (vai jautjumu par cilvku atgrieanos dzv un ts tehnoloijm) bs velti meklt zintnisko iestu plnos, grantos un iecers. Un vl ilgi, ilgi tur nek tda nebs.

Ttad cilvkiem, kuri ar to nodarbosies, tas bs jdara paralli maizes darbam.

(Vai ar maizes pelnanai jizmanto kdi pamatdarba blakus produkti.)

Vl vairk - ja ie jautjumi tur kdreiz pardsies, tad tas droi vien nozms, ka tie ir jau liel mr atrisinti (protams, principu, ne konkrto tehnisko risinjumu lmen). Un ttad... varbt kaut kd zi pat kuvui neinteresanti (tas nu gan k kuram).

eit pat nav runa par kdu cilvku vai zintnisko instittu pau domanas konservatvismu. Darbam ar da tipa problmm vienkri ir sava specifika.

2

To oti labi zinja Henrihs Atovs, kur pats darbojs, un sekmgi (TRIZ!), tls perspektvas problmu jom. Lk, ko vi rakstja vl 1960-jos gados sav stst zeltis un aksioma...

(Генрих Альтов. Ослик и аксиома. 1966 \\ Создан для бури : Научно-фантастические рассказы. М., Детская литература, 1970. Стр. 81, 97, 98-99.

Henrihs Atovs. zeltis un aksioma. 1966. // Radts vtrai: Zintniski fantastiski ststi. 1970.)

eit - nelielu ststa fragmentu - 81., 97., 98.-99. lpp. - amatiertulkojums no krievu valodas.

3

Ieskats siet. Ststtjs, zintnieks sociologs, pc 15 gadiem tiekas ar klasesbiedru, skol iesauktu Antena par via kaislbu nemitgi bvt visvisdus pataistus radiouztvrjus. Antena tagad strd par inenieri rotalietu fabrik - bet prjo laiku velt, lai risintu t saukto klasisko atgrieans problmu.

Proti, starpzvaigu ekspedcijas (tolaik, negaidti un strauji skoties kosmosa apganai, domja, ka ts varbt sksies prskatm nkotn) lielo attlumu d ies tik ilgi, ka, atgrieoties uz Zemes, tajs iegts zinanas pasps jau novecot...

(Skat., piemram, Georgija Gurevia ststu orina funkcija krjum Asteroda gsteki, latviski 1966.)

Risinjums, pie tam negaidts, principa lmen ir atrasts, bet pa ceam Antenam bija izdevies uzbvt - mjas apstkos - prognozanas manu, pasaul pirmo paraugu...

Klasesbiedrs ir prsteigts, un viam rodas virkne jautjumu.

4

(...)

Tagad es neaubos par manu... Nesaprotams ir kas cits: ja mana bija uzbvta, ja t strdja, tad kpc viss ir tik klusu?

- Bet k tad citdi? - brns Antena. - Pc idejas ir jbt klusu. Nu iedomjies: gadsimta skums. Avicija sper pirmos sous. Beidzot tomr paceas gais pirms neveikls lidmanas... Iedomjies, ts visiem par sajsmu sasniedz simt vai pat divsimt metrus. Un te pards viens onkulis, k es, un sk skaidrot, ka pc kdiem etrdesmit vai piecdesmit gadiem ar propelleru darbinms lidmanas (винтомоторные самолеты) novecos un sksies reaktvs avicijas ra. Kuru gan ieinteress tds paziojums?

(...)

- Skaties. Lk, zintnes fronte, t iet uz prieku. Antena em kafijas tastes un rda, k tas notiek. Var iet ldz ar o fronti. Bet var aiziet desant un izssties kaut kur tlu, tlu priek.

- Un tu sen k... izsdies?

- N. Gadus seus.

- Un cik ilgi jgaida, kamr fronte pienks klt?

Antena nesaprotoi veras man.

- Nezinu. Kda tam nozme?

(...)

l, ka Antena nenks strdt uz manu laboratoriju, l. Vienpatu laiks zintn ir beidzies.

Bet, jjaut, kpc?

Pamat te ir pilngi pareiza doma, tikai nevajag to novest ldz absurdam. J, vienpatu laiks ir pagjis: tai zi, ka Antena nevartu dabt gatavu savu manu, neizmantojot citu cilvku darbus un idejas. Lai palielintu manu atmias ietilpbu, ir strdjui desmitiem instittu, tie ir radjui bioblokus, kurus Antena lietoja sav man.

Tau izvlties tlas problmas un meklt to risinjumu visbiek nkas vienatn. Antenam taisnba: veselam kolektvam te vienkri vl nav ko dart. T ir tl izlkoana, nav jgas (un nav ar iespjams) taj doties visai armijai.

N, t d u vienpatu laiks nav beidzies!

Jo trk zintne iet uz prieku, jo svargka tai ir izlkoana. Tau izlkiem, pat pie vislabk organizts zintnes, bs grti. Vii atrod desmit dadus ceus, bet zintne pc tam izvlas vienu labko... Vienu izlku pasludina par niju, devius par neveiksminiekiem. Netaisngi, ai cik netaisngi! Slikti kltos zintnei bez iem lzeriem, kas ziedojui savu dzvi, lai uzbrko armija zintu ceus, pa kuriem iet nevajag. Starp citu, ar desmito neuzskata par pai veiksmgu: apsteidza savu laiku, netika atzts...

Nebd, izlk! Ej uz prieku, viss prjais nav svargs.

(...)

5

Vlk Atovs (Henrihs Altullers) veica plaus ptjumus un lika pamatus Radoas personbas attstbas teorijai (krieviski ТРТЛ), kura liel mr ir veltta ar tls izlkoanas darba specifikai. T ir viena no galvenajm teorijm TRIZ metodoloij.

(Skat. Г.С. Альтшуллер, И.М. Верткин. Как стать гением. Минск, 1994. Henrihs Altullers, Igors Vjortkins. K kt par niju. 1994. Ir pieejama internet krieviski un, iet, ar angu tulkojum How to become a genius.)

Bet daudz ko vi zinja jau agrk, no savas paa pieredzes.

Tas viss nav prk plai zinms, viss vl ir klusu - bet...

Piezmes

6

Es domju - laimgs tas cilvks, kur varjis pa stam erties klt kdai tls perspektvas problmai.

Lai gan Altullera, Vjortkina un citu ptjumi praktiski viennozmgi rda, ka iem cilvkiem dzve mdz bt grta un nereti pat oti grta.

7

Man laikam vairs neiznks, es mainties vairs nepaspu.

Lai gan tur nav vajadzgs nekas prdabisks - bet man pc sava veida avrijas nav uz to spka, nedz (protams) prasmes (visvairk - prasmes prvart avrijas sekas).

8

(Visticamk, man ir atlicis vien noveett atlikuo laiku ldz dzves beigm - un bez nopietna intelektula pretsvara tm drmajm domm, kdas reizm jau nes pats beigu tuvums.

Ka dzve aizgjusi pa tuko, diez cik laba sajta nav. Lai ar nav nekds jaunums, es vienmr to esmu zinjis.

Ldz panvbai nenonks - dzvot es gribu, un pat tda dzve ir labka nek vispr nekda. Tomr jautjums, cik ilgi izdosies uzturt veselbu, ja ir cietusi pati spja dart.

Katastrofa dzv ne vienmr ir k kriana bezdiben. T var bt grimana mkst asfalt, gadiem, visu acu priek, pie sajtm var pat pierast. Un epuroans neldz, visu laiku nepietiek spka - vai varbt tomr mcanas.

Un apkrtjie, ar tie, kuri gribtu paldzt... un pat tie, kuriem ir dienesta pienkums paldzt, - no notieko maz ko saprot. Viu valod t laikam nemdz bt.

Un tas nekas, ka te stenb nav nek pai neparasta, - vienalga, vii visu laiku mekl kaut ko citu - katrs savu, tdu, kas viam labk zinms un pierasts...

Ldz asfalts reiz sakausies pri galvai.)

9

Man neiznks. Varbt Tomam iznks.

Lai gan nemiergu dara versija par Toma neizskaidrojamo pazuanu kaut kad

nkotn (kas Tlim ir pagtne).

Bet vi vl var paspt visu maint.

10

Te, manuprt, ir ar zinma visprga problma, kurai nemdz nopietni pievrst

uzmanbu.

Ja nepieradis cilvks (bet cik tad agr jaunb ir pieradui?) pki uzraujas uz grtbm, tad iznkums var bt dads. Varbt prvars. Varbt atkpsies (tas laikam notiek visbiek). Bet varbt bs avrija.

(Nopietnkas avrijas gan ir saldzinoi retas, daudz biek cilvks paspj atkpties. Ar neveiksme - bet mrenk form.

Un reizm avrija ir, bet pirmcloi ir maskti, jo cilvku pazudina kds pastarpinjums, piemram, alkohols.)

Pietiekami krtgu zinanu un metou (un vl ar iespju piemrot konkrtajam cilvkam un situcijai) te diez cik nav. Un ar tas, kas ir, netiek sti popularizts un kur nu vl mcts, nav jau genderans. Sabojtas cilvku dzves ir prk parasta lieta, lai tm pievrstu uzmanbu.

11

Tau tls perspektvas problmu jom (TRIZ tradcij - ДЦ, Достойные Цели, ne vienmr glui tik tli, k nesen mintie piemri) cilvku jau t ir maz.

Kop izstrdti Altullera teorijas (ТРТЛ) pamati, liel mr ir zinms, k strdt, - un par smagko rsli ir palikui cilvka iekjie apstki.

Bet strdt ar sevi (pai ja rodas problmas) cilvki k nav mcjui, t nemk.

T ka iztiks k vienmr, ar haotiskiem sadzves lmea priekstatiem un morles lasanu; ja neldzs vai ja padars vl sliktk - pats vaings.

(Vai morli lasa citi, vai pats sev - nav svargi.)

Un tlk k kuram laimsies. Loterija.

12

Bet taisni te, tlo mru darba jom, da standartiska pieeja acmredzot nes jtamus zaudjumus.

(Cits joms - ar lielus zaudjumus, bet tos mazk var just.)

Manuprt, pastvot tdai pieejai (un btb gaidot, kad piemroti cilvki nolaidsies no debesm), cilvku trks vienmr.

TRIZ kaut ko gan it k mina dart, tau, cik saprotu, vrgi un visum ne tai svargkaj virzien. Bet sum problma netiek risinta.

13

Kpc es minju agro jaunbu? Starpba nav principila bet tas ir tipisks laiks, kad cilvki (viena daa) pievras tlajm problmm.

Vlk jau pa lielkai daai ir aizemti ar ko citu.

(Un ar ir vairk indoktrinti ar daudziem parastajai dzves rutnai raksturgiem priekstatiem, nereti - patiesb stipri novecojuiem.)

14

Bet darbs pie tlajm perspektvm tomr notiek.

Vismaz kaut kur. Lai gan darbinieku ir daudz par maz...

90. ATGRIEANS UN MALDANS

Piezmes pie daiem fantastiskiem ststiem.

(Uzmanbu, spoileri!)

0. Ievadam

No krievu serila Vienkrs patiesbas (Простые истины) 217. srijas Krdintjs (Искуситель).

Vervtjs uz citu, lepnku skolu run ar sporta skolotju.

V: - Neuztraucieties, bs jums cita komanda!

S: - Man bs bet viiem?

1. Viljams Nolans. Un vl daudz jdu jnoiet...

And Miles to Go Before I Sleep. 1958

(Es lasju krieviski: Но много миль еще пройти... vai

И веки смежит мне усталость, vai

Как долог мой путь)

1.1

Ja pareizi atceros, tur ir t.

Tehniski var cilvkam nodroint nemirstbu, prrakstot viu cit, mkslg ermen.

1.2

Tau tlk skas nesaprotamais.

Ne vien plis, bet ar autors, cik saprotu, trakt prraksttos cilvkus k nestus, k vien simulcijas pie tam izskats, ka pretji jebkurai loikai!

1.3

Astronauts (prrakstts pc avrijas) apmekl veckus uz Zemes (kuri ar ir prrakstti) s vizt. No autora teksta nerodas aubas par astronauta personbas stumu toties vecki tiek traktti k simulcijas!

1.4

Un, starp citu, viu jaunie organismi nez kpc ir ar vism liela vecuma pazmm. Jocgi, vartu domt, ka sabiedrba ir ieinteresta, lai cilvki nebtu veseli...

1.5

Un pati atdzvinana-prrakstana tad iznk vien tds k sadzves pakalpojums astronautam un varbt publicittei - t sti nemaz nedomjot par paiem dzv atgrieztajiem cilvkiem!

1.6

Pats jocgkais ir tas, ka tamldzga pieeja fantastik ir sastopama nereti.

K tas nk, ka cilvki iemcs rakstt, bet neiemcs domt?

2. Rejs Bredberijs. Garie vientulbas gadi

2.1

No Marsieu hronikm.

Uz Zemes kar, Marss uz laiku aizmirsts. Kolonists Hetuejs ar imeni divdesmit gadus dzvo vientui.

Tau imene ir diezgan drz mirusi no kda vrusa - un Hetuejs vius ir rekonstrujis uz mkslg intelekta bzes.

2.2

Ststu es t k esmu lasjis, bet aizmirsis. Tpc nezinu, kda tad bija t

rekonstrukcija un cik autentiska iznca.

Un ttad - vai tas ir pa stam, vai ts ir ts paas personbas.

(Man palika iespaids, ka j.)

Vai ar tie ir roboti un tas viss ir tikai simulcija d personiskajm sajtm.

Vai ar kaut kas pa vidu...

(Variantus?)

2.3

Bet iet, ka to prk biei mdz jaukt ar pai autori.

Veco Rietumu fantastik, ja ne vispr doman, tas nereti sajk, netiek skaidri

izirts. Izskats, ka viiem te ir kaut kds vjais punkts. Sajtm tiek pieirta prk liela nozme.

o vjo punktu, kas mdz izpausties ar filozofij, starp citu, uztvra... politiis eins - un atzmja, ka viiem iznk, sajtas nevis savieno ar realitti, bet gan norobeo no ts.

2.4

da attieksme acmredzot savulaik nomainja naivo relismu.

Protams, kritiskums pret sajtm un realitti pats par sevi ir laba lieta tau diez vai taj ir vrts iestrgt un nedart neko tlk.

Tad nereti iznk atkal nekritisk domana. K jau pie iestrganm!

2.5

Laika (preczk, atgrieans) tm fantastik ad un tad iznk, ka cilvka, piemram, mana tuvinieka vai drauga, atgrieana dzv ir domta k sadzves pakalpojums man (vai plakai publikai) bet nedomjot par pau o cilvku!

2.6

No eit neapskattiem ststiem skat. vl, piemram,

Severs Gansovskis Visiem pieejam mksla:

Север Гансовский Доступное искусство.

Roberts Silverbergs Prieks bt viu kompnij:

Robert Silverberg. The Pleasure of Their Company

(es lasju krieviski:

Роберт Силверберг. Как хорошо в вашем обществе).

ajos ststos gan autora attieksme ir acmredzami citda nek personiem.

3. Klifords Saimaks. Ciltstvs

(Clifford Simak. Founding Father. 1957)

(Клиффорд Саймак. Отец-основатель)

Izdots ar latviski (iet, krjum Naudas koks, neatceros)

3.1

Galvenais varonis lido kosmos ar misiju apgt sveu plantu, dibinot jaunu koloniju. Lido kop ar draugiem, labi un interesanti pavadot laiku.

Bet, nonkot tuvu mrim, izrds, ka viss bija ilzija - ko radja specila ierce, t sauktais dimensino, - lai astronauts nesajuktu prt no vientulbas.

Tau, pretji pln paredztajam, pc laicia viss atgrieas - draugi atkal sauc viu...

3.2

Manuprt, tlk fantastam (lastjam) ir divas izejas.

Vai nu pieemt, ka t tiem ir simulcija, ilzija - un iegt morli, ka nav labi

ieslgt ilzijs, - pie tam morle bs iegta, ak brnums, kdu tkstoo reizi!

Vai ar var pieemt, ka nezinms efekts (varbt kosmos) ir dimensino radtos tlus materializjis.

Un tad var celt jauno koloniju kop ar jaunajiem draugiem!

Pie viena minot atrast, kas tad tas bija par efektu...

3.3

Bet vl atcersimies Aleksandra Grna (Grievska, krievu Aleksandra Grna) ststu Tuksnea sirds...

3.4

Informtiskais ce autu atgriezt cilvkus dzv, izmantojot (agrk nepietiekoi pieejamo) informciju (varbt ka tdas iespjas pastv kaut kur matrijas dzls un tehnikas attstbas augstumos).

Tau te varbt ir iets tlk, un ir realizti tdi cilvki, kuri vstur nemaz nav bijui!

3.5

N, tiem, var padomt, vai nav pelnjui relu eksistenci - piemram - vismaz labkie no iedomtajiem draugiem, kdi reizm mdz bt, jo pai brnb!

Un pie kdiem tehniskiem nosacjumiem kaut kas tds btu iespjams...

4. Roberts Silverbergs. Danni

(Robert Silverberg. Gianni. 1982)

(Роберт Силверберг. Джанни)

4.1

Dzv atgrie (ar laika manas paldzbu) ievrojamo, bet jaunb (26 g.v.) miruo 18. gadsimta komponistu Dovanni Pergolzi (Danni).

Simptisks puisis. Tau via dzvesveids neveicina veselbu, un drz vi mirst

atkal.

Zintniekiem, kuri augmcelanos laikam bija sapratui prk vienkroti,

uzmcas aubas... Tomr eksperimenti tiks turpinti.

4.2

Nu tad jcer, ka ar laiku ies labk...

Bet varbt skuma period pastvs tda misija/profesija, k augmcelans izmintjs?

Varbt pat ar vienu un to pau cilvku vars mint, ja vajag, vairkkrt, un vi ar pats pie tam vars mcties no savas pieredzes?

4.3

Te ir tdas problmas, kuru nav reliiskaj pieej - un, iet, nav ar Fjodorova sinttiskaj.

Acmredzot tur ir trum pieemts, ka tlk jau Dievs pats visu nokrtos.

Bet nav teikts, ka bs tik vienkri!

4.4

Katrs pats sev var jautt: vai vi ietu par tdu izmintju?

91. PAR KO DOM TOMS

1

Toma Rorberga centrl ideja: ir jmekl (jizgudro) nevis atsevia laika mana, pirm, kda trpsies, bet gan laika mana vispr.

Viss iespjamo risinjumu lauks jeb visprgais risinjums, kas satur visas iespjams laika manas!

Vajadzga tda domanas sistma, kas sptu atrast jebkuru laika manas iespju, lai kur t ar slptos.

2.1

Lk, tagad, 21. gs. skum, hipottisks laika manas tm (zintn, fizik, ciktl fizika ar to vispr nodarbojas) domin ideja par tuneiem laik - kas saistta ar melno caurumu ideju no visprgs relativittes teorijas. Kips Torns (Nobea prmijas laurets) un citi.

2.2

Bet agrk bija ar ideja par tahioniem - hipottiskm mikrodaim, kas lido trk par gaismu - un ttad lido no nkotnes uz pagtni (ja skats no msu viedoka).

(Ts neprvar gaismas truma barjeru - ko aizliedz specil relativittes teorija. N, s daias jau piedzimst tik tras, un ts savukrt nevar palninties ldz gaismas trumam.)

Tau ideja ir jau pazudusi...

2.3

Visticamk, ka ar tuneus, tpat k tahionus, apds kvantu efekti.

Un ko tad?

Vai gaidt vl simt gadus, kamr fizika, sav dabiskaj gait rpojot uz prieku, nejaui atmets mums vl kdu ideju?

3.1

N, saka Toms Rorbergs, ir jdara savdk. Jiet uz visprgo risinjumu.

Tas ir pat vairk metodoloisks darbs nek darbs pa fizik. Toms uzmeta shmu, k tas btu veicams. Un vl virkni ideju.

3.2

J, protams, ka is visprgais risinjums ar laiku ar mainsies un attstsies. Bet galvenais, ka vi bs!

3.3

Toms reiz teica: atsevias laika manas mekls ar tpat, bez manis. Tagad pats svargkais ir: pareizi uzstdt jautjumu par visprgo risinjumu. Un es nezinu, kad to izdars bez manis, varbt ka prk vlu.

Vstures procesu determincija ir sareta lieta, vstur droi vien var ar nokavt...

4.1

Visprgais risinjums (risinjumu lauks) vartu bt mekljams triju ptjumu virzienu/projektu krustcels.

Pirmkrt, ptot un tlk prognozjot/projektjot fizikas zintnes attstbu (pieemot, ka laika mana, t ir tomr kaut kas no fizikas).

Otrkrt, laika priekstatu jeb laika jdziena attstbu.

4.2

Trekrt, paas laika manas priekstatu un jdziena attstbu. Laika mana nav tikai ceoana, mehniska prvietoans laik; uz to ir jskats daudz plak. ptjumu lnija paldzs saprast, kas tad sti mums ir jmekl.

4.3

o triju attstbas lniju (vai iespju telpu) krustojum tad acmredzot ar bs laika manas problmas visprgais risinjums. Jeb iespjamo risinjumu lauks*.

* (pau terminu cit sakar ieviesis ievrojamais bulgru filozofs, etniski Bulgrijas turks, Azarja Polikarovs)

4.4

Ja vien ptjumu gait neatklsies kas savdks (varbt kas vl interesantks).

Un, protams, ja laika mana vispr ir iespjama, pilngas garantijas te nav.

4.5

Var jau bt, ka stenb viss bs saretk - vai daudz saretk. Tomr ar du trslniju (trstelpu) shmu vismaz var ieskt.

Bet var jau ar bt, ka laika manas liet, vismaz skum, bs vienkrk, mazk atirgi no t, k parasti tiek radtas teorijas.

5.1

Kpc tiei fizika? Laika mana pamatoti tiek uzskatta par fiziklu tehnoloiju - jo diez vai ir citas iespjas, k nodroint visprgumu.

Ja ar vartu, pieemsim, ceot nkotn kds led iesaldtais, tad is pamiens ir dergs tikai auri specil gadjum. Kurpret fizika var apskatt laika ceojumus vispr un visiem/visam...

5.2

T vismaz iet uz doto momentu, varbt daudz kas vl var mainties bet pagaidm nav zinms k...

Varbt bs kda visprga, teiksim, funkcionla, valoda, kas aptvers visus risinjumus, ar nefiziklos?

T vai citdi, bet fizika laika manas tm paliks tau varbt ka tur bs ne tikai fizika.

5.3

No otras puses, btu prsteidzgi uzskatt laika manas ptjumus vienkri par fizikas nozari, tam ir jbt patstvgam novadam.

6.1

Tomr fizika acmredzot nedos laika manas problmas risinjumu prskatmi tuv laik. Bet laika manu mums vajag.

Ttad fizika ir jprojekt.

Tas ir, jpt, no dadiem priekmetiskiem un metodoloiskiem viedokiem, fizikas un ts priekstatu attstbas iespjas - un juzprojekt fizikas attstbas iespju telpa.

T ms zinsim (liel mr) nkotnes fiziku - un ttad ar iespjas laika manai.

6.2

Izskats diezgan droi, ka trk par simt gadiem laika manu vl nebs; t bs ilga sardze ar vairkm maim.

Ja vien par laika manu neskaita mikrodaiu patrintjus, kur novrojams Einteina efekts jeb dvu paradokss. Td gadjum pati pirm, vl oti vrg, laika mana jau ir. Tau mums vajag ko daudz nopietnku!

6.3

Protams, diez vai var ar jebkdm metodm preczi noprognozt zintnes attstbu simt gadus uz prieku.

Bet preczi prognozt jau ar nevajag, galvenais ir paplaint iespju telpu.

Prognozi var korit un attstt, svargi, ka tda ir!

Skaidrs, ka rel vsture visu o lietu koris. Un telpa bs tlk arvien jprojekt ldzi - bet tas nekas.

Un, protams, galu gal viss bs jprbauda empriski. Bet mums vismaz bs, ko prbaudt!

6.4

Apskatt no dadiem viedokiem...

Ir vairkas perspektvas visprzintnisks metodoloijas - k TRIZ un SMD. Un virkne perspektvu ideju filozofij.

K ar diezgan daudz specilo metodoloisko priekstatu, piemram, par fiziku un matemtiku. Un ir daudzveidgas attstoas idejas pa fizik, matemtik utt.

Kamr darbs nav ieskts, diez vai var pateikt, kas no t visa ders fizikas attstbas tehnoloijai un laika manas problmai bet kas n.

6.5

Ir (acmredzot vienmr) jbt gatavam gan esos realittes attstanai, gan jaunu tmu ieskanai (paplaint pau bzi, ko attstt).

Pdjais visvairk attiecas uz treo attstbas lniju (telpu).

6.6

Ms nevaram gaidt lastbas dvanas no zintnes, dvanas ir jprojekt paiem.

(Prfrzjot ievrojam selekcionra Miurina, krievu Brbanka, teikto par lastbas dvanm no dabas.)

6.7

T paldzsim ar vispr zintnei - kura patlaban sav attstb vienkri tausts no viena sasniegt punkta uz otru, tuvko, nemaz neprzinot (pietiekami efektvi) savas perspektvas.

Gan metodologi jau ir daudz ko atkljui - bet zintnes praks tas netiek lietots. Vienreiz tau ir jsk!

6.8

Bet treais virziens - laika manas ideja - k rds, ldz im ir ticis attstts tik maz, ka te varbt materils bs pat vairk jrada paam nek jvc...

Lai gan vismaz fantastik var atrast diezgan daudz iedgu ar ai tmai.

6.9

Provizoriski var uzskatt, ka visiem jau pierastie laika ceojumi ir tikai niecga un nenormli vienkra daia no vism iespjamm hronoopercijm - ir aizerta tikai pati aisberga virspuste. Ms vl nezinm, kas patiesb ir laika mana.

7.1

Starp citu.

T k ie mekljumi bs (vismaz oti liel prsvar) teortiski, tad atkarbas no sinhrofazotroniem un citiem resursiem te nebs.

7.2

Bet iznks darboties drzk rpus zintnes meinstrma. Ar zintnisks domanas standartus uzturt paiem. (Briem ar kdus radt.) Tpat k jau notiek ar TRIZ.

7.3

T ir pareizi. Dvaini btu gaidt, ka pirmais iekustsies lielais zintnes vezums un nevis atseviie izlki.

7.4

Protams, laiku pa laikam var pardties produkcija, kas ieinteress meinstrmu. Un tad ar laiku vars notikt ar kdas eksperimentlas prbaudes.

7.5

Par finansm ir jaizmirst, te bs trais volontierisms, maize bs jpelna ar ko citu. Labkaj gadjum - ar kdiem sava darba un savas attstbas blakusproduktiem.

7.6

Tlk skat. Altullera un Vjortkina 1994. gada grmatu.

7.7

Par kdm tur noslpumainm spjm vispr nav ko baties. Pirmkrt, cilvkam nevajag nekdu atauju domanai. Otrkrt, jatceras, ka vl vsturiski nesen ar reizinanai un dalanai (ar toreizjiem ldzekiem, ar romieu cipariem) skaitjs vajadzgs kas pas, ne visiem pieejams...

7.8

Ar darbaspjm ir drusku grtk. Teiksim, -personiski es jau gadu desmitiem esmu avrijas stvokl un nopietns darbs man, visticamk, vairs neiznks. Tomr drusku vl kustos ar d stvokl.

Tomam ir labk, un cersim, ka t ar paliks.

8.1

Jaunrades (attstbas) metodoloij - konkrtk, TRIZ pieej - jau ir liels lnijs zinms, k strdt.

8.2

Vkt informcijas/ideju fondu, vislabk lielu masvu (kartotku u.tml.), par vajadzgs tmas (piemram, fizikas) relo attstbu.

Analizt to, meklt attstbas likumsakarbas.

Un uz to pamata prognozt tlko attstbu, kam jsatur jaunas iespjas, progresvki un efektvki risinjumi.

Pie tam, mekljot likumus un prognozjot/projektjot, vajag vadties no labkajiem risinjumiem, nevis no statistikas (kur domins viduvjie).

8.3

Informcijas koncentrcija un topoais sistmiskums oti stipri palielins iespju atklt/radt jaunas idejas.

Vl vairk, ideju attstbai var lietot zintnisko priekstatu attstanas procedras un likumsakarbas, to attstbas teoriju - kas radta, balstoties uz relo zintnes vsturi.

8.4

Metodoloij var pamatos balstties uz Henriha Altullera un Jlija Murakovska darbiem. Protams, emot vr, ka ar pati metodoloija attsts. Un, protams, mekljot ar paiem.

8.5

Pamatus var iemcties jau tagad.

Var iemcties, k veikt atkljumus, tiei t!

9.1

Ldz ar to ir iespjas, piemram, laika tmu attstt krtgi pirmo reizi vstur.

Un, t k ms beidzot strdsim ar laika tmu sistemtiski un metodiski (un radoi - tas ir, apzinti virzot o tmu uz prieku, attstot)...

...tad laika jdziens (un visa priekstatu sistma par laiku), iespjams, tiks attstts ldz nepazanai. Tas varbt dos agrk nenojaustas iespjas ar laika manai.

9.2

Un galvasspes ptniekiem - tiem, kuri to visu neatzs, un mums, kurus vii neatzs.

9.3

Lai gan, protams, daudz vrtgu ideju par laiku ir jau tagad.

9.4

Ar minjumi apvert o tmu plai.

Piemram,

Duliuss Tomass Freizers, inenieris un filozofs Julius Thomas Fraser, 1923-2010, un via dibint Starptautisk laika izptes biedrba, International Society for the Study of Time (ISST) un urnls KronoScope Journal;

Aleksandrs evis, pc pamatprofesijas biologs Александр Петрович Левич, 1945-2016 , un via dibintais seminrs ar nosaukumu Laika dabas ptjumu institts, Институт исследований природы времени (kuram bija mjaslapa krieviski un angliski: chronos.msu.ru, tagad slgta).

10.1

Izcils zintnes filozofs ar daudzm rkrtgi interesantm idejm ir Igors Akurins (Игорь Алексеевич Акчурин, 1930-2005).

10.2

Via ptjumu galvenais priekmets ir teortisko dabaszintu konceptul (idejisk) attstba saistb ar to matemtisko modernizciju. Jauni matemtiskie priekstati paver jaunus apvrus ar dabaszintnm, dara pasaules redzjumu ievrojami dziku.

10.3

Viena no interesantkajm via idejm, cik sapratu, ir apmram tda.

Fizik var ieviest, piemram, jdzienus no informcijas, organizcijas, kibernti-kas, sistemoloijas sfras. Bet vienkrs lietas skatt k specilgadjumus ar zemu organizcijas lmeni. (T teikt, k tdus visprg viendojuma risinju-mus, kuros organizcijas parametrs ir tuvs nullei.) T dabjot vienotu valodu, vienotu skatjumu fiziklm un kiberntiskm vai bioloiskm sistmm. Iznk, ka fizika ar ir sava veida kiberntika, - vai tamldzgi.

Tas ir loiski, jo fizika td virzien ar attsts. Fizikas attstbas gait ts valoda un pat ts fundamentlie objekti paliek arvien saretki.

Nevis nodrzt augstk attstto ldz zemkajam, bet mrt zemko ar augstko. T iegstot vairk jaunu iespju un dziku, perspektvku skatjumu.

10.4

Ne velti Akurins visprgs filozofijas jom uzskatja sevi par dialektisk domtja valda Ijenkova skolnieku. Dialektiskajam pasaules un izzias modelim taisni ir raksturga orientcija uz augstkajm, attsttkajm formm un uz pc iespjas sistmiskku skatjumu.

10.5

Igora Akurina idejas ms acmredzot ne reizi vien vl prsteigs.

Ts var bt perspektvas ar laika tm.

11.1

Bez trim Toma pamatvirzieniem, iet, princip iezmjas kdi trs papildvirzieni, kuru attstba ar btu vajadzga.

11.2.

Virziens (attstbas lnija, iespju telpa) numur 4 metodoloija. T ar bs jattsta, superproblmai diez vai pietiks ar gatavas metodoloijas patranu.

11.3

Virziens Nr.5, ko es mdzu saukt par subjektvo metodoloiju, - viss, kas saistts ar personisk darba efektivitti. tma acmredzot ir jpielgo konkrtajam cilvkam, dotajam problmas izstrdtjam. (Varbt perspektv pa daai ar komandai, grupai vai kustbai.) Daji sasaucas ar dot krjuma nodau Vai TRIZ vl nav par daudz lirikas? Personisks efektivittes motvus var atrast ar Henriha Altullera Rados personbas attstanas teorij.

Un atkal darba gait viss var mainties, bet labi, ja pats is virziens btu.

11.4

Virziens Nr.6 socilais aspekts.

Pagaidm - ciktl ar laika manu (vai, teiksim, ar augmcelanos) saistts socils lietas (Henriha Altullera terminos idejas socili zintniskais lmenis, varbt laika manu civilizcija) var ptt, vl nezinot pau tehnoloisko risinjumu (visprzintniskais lmenis).

is virziens (tpat k 1-3 un atirb no 4-5) atkal ir saturiskais, nevis apkalpojoais.

11.5

Toma un ar man izpratn superproblmas risinana, visticamk, zinm mr atirsies no gadjuma, kad tiek radta vienkri viena jauna priekmeta teorija (da tipa uzdevums, cik saprotu, ir ar Jlija Murakovska Zintnisko priekstatu attstbas teorijas pamat).

11.6

Darbam pie superproblmas, domjams, bs DAUDZPOZCIJU raksturs, t bs (varbt visai dadu) ptjumu sistma.

o terminu te neskaidrou, jo pagaidm tas ir vl miglains idejas uzmetims

Varbt sistma kaut kur atgdins visai sarets edrovicka shmas bet nezinu.

11.7

Ar Henriha Altullera darbba, radot TRIZ, iet neiekvs vienas zintnisko priekstatu attstbas lnijas ietvaros. Ne velti viens no rakstiem par Altulleru saucs Poli-nijs (Поли-гений).

11.8

K jau teica Rorbergs, var bt svargi izveidot (un droi vien labk jau pirmajos etapos) domanas/darba sistmas (edrovicka vrdiem, domanas manas) pamatus. Lai gan, protams, ar tie veidosies pakpeniski.

11.9

Protams, viss eit teiktais ir tikai provizoriskie priekstati, viss var mainties, pats darbs rds, k bs tlk.

Vl jo vairk, ja em vr manu prognozi (nu labi, nojautu), ka ce ldz laika manai vartu prast 50-200 gadus.

12.1

Td pa gar var apskatt plaku uzdevumu - cilvku atgrieanos dzv (augmcelanos) - vai atsevii emtu ts tehnoloisko aspektu: k to vispr var izdart.

Skat. nodaas Fjodorova ideja un Revia ideja.

12.2

K jau rakstts cit viet, uz o mri acmredzot var iet pa daudziem ceiem un pa daudziem bs ar jiet.

12.3

Pagaidm ir iezmjus divas idejas laika mana un informtisk pieeja (par pdjo skat. nodau Atova uzdevums Nr. 28).

Bet - kur 2, tur bs ar N.

12.4

Vai tas nozm, ka viss darbs kopum veidos supersmagnju konstrukciju no 3N vai vl vairk attstbas lnijm?

Un k tos N (bez jau esoajiem diviem) vispr var dabt?

12.5

Praks droi vien bs vienkrk.

Vc visu, kas iet interesants un var dert tavam Mrim, dom un vajadzgais kristalizsies/radsies. Apmram tda ir TRIZ metodologa Jlija Murakovska rekomendcija ldzgiem gadjumiem.

Nomenklatrai, cik tur bs lniju, paas nozmes nav. Cik sanks, tik bs, tas jau ir labi, ja daudz ideju un daudz virzienu.

Tie var ar savstarpji bagtinties, bet varbt pat sintezties.

12.6

Jautjum par to, k rodas jaunas idejas un ptjumu virzieni. Vl viena Jlija Murakovska ideja, cik es to sapratu, ir skatties no virssistmu lmea.

Ideju pasaule ir likumsakarga, un t ir hierarhiska un evolucionra. Jaunas idejas nerodas no nek, ts rodas no nesaskaas virssistmu lmen. (Virs- attiecb pret doto lmeni, kur ir jsu ideja.)

Ja atrisint nesaskau bs jums jauna ideja. Un materils tai, tikai vl neorga-nizts kartotk. s kartotkas vkana tad ar dos viengo droo prbaudi jsu skotnjai, pagaidm vl fantastiskajai, idejai.

Ja kartotka rds citu ceu nek to, kuru js uzfantazjt un kur jums iepaticies skum, tad ceu vajag maint. Un atkal fantazt, bet jau uz jaun cea.

Ldz nkamajai cea maiai.

13.1

Gan jau ka Henriha Altullera un Jlija Murakovska darbos ir vl citas vrtgas un vajadzgas idejas, l, ka neesmu tos apguvis.

13.2

Vieng nopietn piebilde pie Murakovska teorijas man ir ka teorija, k es saprotu, tomr apskata pamat vienkrko gadjumu, vienas jaunas zintnes koncepcijas, teorijas radanu, vienu attstbas lniju.

Bet superproblma droi vien bs saretka. Jau tpc vien, ka cilvku augmcelans ir praktisks mris, zinm mr neatkargs no jebkuras tri idejisks bzes.

(Stvana uz divm kjm, nevis uz vienas. Skat. nodau Fjodorova ideja.)

13.3

Bet, k jau teicu, nevar izslgt ar variantu, ka viss atrisinsies vienkrk un ka lieli papildinjumi jau esoajai metodoloijai nebs vajadzgi.

13.4

Starp citu, interesants ir jautjums, vai skotnjs visai dads idejas (k, piemram, laika mana un informtisk pieeja) t ar paliks dadas, vai

(neskatoties uz savu skotnjo raibumu un radiklajm atirbm) apvienosies kd viendabgk sistm.

Prkodja tau Altullers VISU TEHNIKU vienot vepolu valod...

14.

Время, вперед!

Время нас вернет.

(Toms Rorbergs)

Uz prieku, laiks! Laiks ms atgriezs dzv.

92. KO TEICA TLIS ATVADOTIES...

Ilgk bt pie mums viam neiznca, nkotn bija palikui darbi.

Un ar mums vajag laiku, lai apstrdtu gto informciju.

- J, dzve top arvien interesantka!

Gan jau ar ms vl savu reizi prkpsim pri pretrunm un tiksimies.

(Bet varbt - pavizinsimies ar pretrunm.)

Esmu lasjis par jsu brnigo restornu Utnapeska (Andreja Skaia darbos), gribtos paam to redzt...

Bet js padomjiet, ldzu, vai nevarat aizskt mums jaunu nkotni.

Laimgi! Uz redzanos multiparadokslaj pasaul!

93. PCVRDS

1

Krievu metodologs, jaunrades metodoloijas TRIZ autors Henrihs Altullers

(Генрих Саулович Альтшуллер, 1926-1998, Genrikh Altshuller),

vi ar rakstnieks fantasts Henrihs Atovs (Генрих Альтов, Genrikh Altov, lielko dau ma, 1931-1991, nodzvojis Baku, Azerbaidn),

savulaik ptja ar zintniski fantastisko ideju likteus.

(emot par piemru ila Verna, Herberta Velsa un Aleksandra Beajeva idejas.)

2

Skat. mjaslap altshuller.ru vai citur rakstus:

1. ila Verna paredzjumu liktenis

Долгая вахта Жюля Верна: Судьба предвидений Жюля Верна. 1963.

2. Prlasot Velsu - Перечитывая Уэллса. 1969.

3. Fantastikas negltie plni - Гадкие утята фантастики. 1973.

3

Un vi konstatja du tendenci:

radiklkm (drosmgkm) idejm

ir augstks realizcijas procents,

lielka varbtba, ka ts stenojas dzv.

Var teikt, ka zinmais Nilsa Bora (20. gs. fizikas superklasia, ldz ar Einteinu) aforisms (vai dot ideja ir pietiekami neprtga, lai btu patiesa?) tika apstiprints empriski.

(Un es domju, ka ar ideja: bsim relisti, darsim neiespjamo.

Bet prast, k 1968. gad, to jau var katrs muis.)

4

Droi vien tas t ir tpc, ka radiklks idejas ir savos pamatos dzikas. Dzeltens knibulis zaa knibua viet var bt un var nebt - bet jauns manu tips noteikti bs. Zdtju raans ir daudz likumsakargka nek strpain bumbumzaura vai plankumain bambamzaura raans...

Tau parasti jaunrade tiek saprasta vien k kaut kas ldzgs jauna zaura radanai un pagaidm oti trkst cilvku, kuri var noprognozt un apgt jaunu evolcijas pagriezienu - nkoo, nevis rpuu valstbu...

( analoija ir aizgta no metodologa, Atova darba fundamentlk turpintja, rdzinieka Jlija Murakovska tekstiem via un Mihaila Rubina (Krievija) mjaslap temm.ru . Skat. diskusijas ar Juriju Dailovski.)

5

Bet mani ai sakar oti interes jautjums:

vai laika manas ideja ir

PIETIEKAMI RADIKLA,

lai btu rela?

Ja n - tad ko dart tlk?

AMATIERTULKOJUMI

Tulkojumi ir provizoriski. Ceru, kds prtulkos labk.

Ar es pats droi vien vl palabou kdas kdas.

J.T.

A01.

Leonds AKINAZI

RSIELA

Леонид Ашкинази. Переулок

Amatiertulkojums no krievu valodas

Sav rsiel es ielidoju, k vienmr, t k soos, t k skrieus. Bet pc desmit metriem ncs palnint gaitu. odien esmu noskrjies. Un kpc es staipu tdu portfeli? Re, japi krmus iesien lakat, viiem ir vienkrk.

Pie tipogrfijas ncs apstties. Vajag ar t aizelsties. T, atvilksim elpu. Stop! Pagju gad es nebiju laivu prgjien. Jocgi. Es varu ldz skumiem atcerties prno prgjienu. Bet via tau nebija. Vai bija? , protams, tas bija aizprn. Un k es to varju piemirst. Interesanti, vai brni jau gu?

Jaunkajam jau ir laiks. Stop. No kurienes jaunkais? Vl no rta man bija tikai viens. Bet tagad es uzkpu pa trepm un meitia man stingri sacs: Klusk, tt, brns gu, bet pc tam ar priecgu pkstienu uzkrsies man kakl.

Pie kluba ncs apstties. Nolicis portfeli uz pakpieniem, es sku domt. Ejot tlk uz prieku, es uzzinu arvien vairk par savu dzvi. Uzzinu, vai ar... es paskatjos uz savm rokm. T. Ts nebija manjs rokas. Es nevis uzzinu, bet gan prdzvoju piedzvoto.

Prbaudsim atgriezeniskumu? Es atkpos no sava portfea desmit sous. Viss krtb.

Grumbas uz rokm nogludinjs, laika izjta mainjs, iet kuva vieglk. Atgriezeniskums ir.

Es atgriezos pie pakpieniem, kur biju nolicis portfeli. T, laika sajta ir atgriezusies.

Es doms pagjos atpaka, prskatot notikumus. Cik daudz!

Bet atlikuajos divdesmit metros...

Var, protams, atgriezties. Bet tau oti interesanti, kdi brni izaugui.

Bet ja nu ais divdesmit metros ir... paais punkts? Nu ko, pie viena uzzinsim to ar.

Es pamu portfeli un gju uz mjm.

A02.

Leonds AKINAZI

INSTRUKCIJA CEOTJAM LAIK

Леонид Ашкинази. Инструкция для путешественника во времени.

Amatiertulkojums no krievu valodas

1. Msdienu fizika apgalvo, ka nokt pagtn js nevarat.

2. Tpc, ja js veicat ceojumu nkotn, uzreiz un uz visiem laikiem izmetiet no galvas domu par atgrieanos. Jums t nedraud.

3. T paa iemesla d ms nezinm, kur palikui apmram tksto cilvku, kas pdjos divos gados pazudui msu valsts teritorij (uz visas Zemes - ap miljonu). Tau fizii un kriminlisti, rpgi izptjui visus gadjumus, ir nkui pie secinjuma, ka tie ir ceojumi nkotn, kurus izraisjusi nejaua telpas koordinu sakriana.

Tpc js varat nokt viengi taj pa Zemes punkt, no kura startjt.

4. Fizii nezina, kpc ir skusies cilvku prneana laik un kad tiei.

Var viengi apgalvot, ka prneanas distance ir lielka par diviem gadiem, jo vis efekta pastvanas laik nav novrota prnese uz msu laiku.

5. Par cik nav zinms, uz kuru laiku notiek prnese, nevar pateikt, kd nkotn js nonksiet.

Fizii dom, ka, ja js noksiet telpas viet, ko aizem kda bve, tad bve tiks sagrauta, bet js moment (un absolti bez spm) iesit boj. Tpc daudzas valstis (tai skait msj) ir aizlieguas bvdarbus pilsts.

6. Nst sev ldzi aptieciu, srkocius, radioraidtju, ierous utt. ir pilngi bezjdzgi. Ja prnese ir uz civilizciju, kura var un grib js uzemt, tad tas viss jums nebs vajadzgs. Ja uz tuksnesi pc civilizcijas bojejas tik un t neldzs.

7. Viengais, ko jums var ieteikt eksperti: trenjiet savas smadzenes un savu spju uztvert jauno, lai nkotn nektu viengi par muzeja ekspontu. ai nolk ir dergi mcties matemtiku, dabas zintnes un cerb, ka nkotn nesarunjas teleptiski - valodas (vlams, vismaz trs).

N PILSTAS MUNICIPALITTE

(TRAIPS) GADA 1. APRL.

A03.

Leonds AKINAZI

INSTRUKCIJA CEOTJAM TELP

Леонид Ашкинази.

Инструкция для путешественника в пространстве.

Amatiertulkojums no krievu valodas

1. Ir vairki ziojumi par cilvku acumirklgu prvietoanos no viena telpas punkta uz citu. To ticamba ir apaubma, tau ms ieteicam jums iepazties un iegaumt doto instrukciju.

2. Ir nopietns pamats uzskatt, ka momentna prvietoans nav iespjama.

Tpc, ja ar jums tas ir noticis, js, visticamk, bijt iemidzints, prvietots un pamodints nemanmi jums paam.

du procedru varja veikt msu civilizcijas vai citas civilizcijas prstvji.

3. Pirmaj gadjum ts izpildtji sodmi pc Likuma, ko ieteicam dart viiem zinmu, bet tlk rkoties atkarb no t, kds attiecbs ar Likumu esat js pai. Atcerieties, ka viss jsu teiktais var tikt izmantots pret jums. Ieteicam jums sazinties ar savu advoktu.

4. Ja momentno prvietoanu stenojui citas civilizcijas prstvji, tpat ja prvietoana nebija momentna un ja jums ir nopietns pamats domt, ka t notikusi stenb (tas ir, js neesat lietojui alkoholiskus dzrienus pdjs diennakts laik), iesakm jums sav rcb vadties no sekojoiem apsvrumiem un ieteikumiem.

5. Msu civilizciju var viegli un detalizti izptt pc ts elektromagntisk oreola ts izstarotajiem radio un televzijas signliem. Tpc civilizcijas prstvja sagstana ts izptes nolkos var liecint par diezgan zemu attstbas pakpi.

Nevajag domt, ka lidojumi kosmos pai par sevi liecina par augstu attstbu. Senie jrasbraucji tika rsojui okenus un veikui ceojumus, samrojamus ar viu pau dzves ilgumu, ne vien bez sakaru ldzekiem, bet pat neiedomjoties, ka tdi ir iespjami.

6. Nav ar izslgts variants, ka js sagstjus civilizcija pieskaitjusi js pie sugas ar tik zemu attstbas pakpi, ka tika uz to neattiecas. Ar tas var liecint par viu pau zemu attstbas lmeni.

7. Nevajag dart neko specilu, lai pardtu savu saprtgumu un intelektu. Tos parda jebkuras saprtg cilvka darbbas.

8. Ja pc pirms kontakta stundas js sagstjus civilizcija nenonk pie sldziena par jsu saprtgumu un neveic atbilstoas darbbas, tad tas galgi liecina vai nu par ts zemu attstbas lmeni, vai par principilu nostdni neemt vr citu saprtu.

9. Pc zintnieku domm zems attstbas lmenis stipri korel ar agresivitti, bet nolaidba pret citu saprtu korel ar to absolti. Tpc jums tlk ir jvads no t,

ka js sagstjus civilizcija ir bstama msu civilizcijai.

10. ai gadjum iesakm izturties maksimli dezorientjoi piedvt nodevbu, nodot, prdot, lgties lastbu u.tml., lai agresoriem radtu maldgu priekstatu par msu civilizciju, kur vjintu viu pozcijas neizbgamaj konflikt.

11. ai nolk ieteicam jums mcties vsturi, gan vispasaules, gan atseviu

reionu.

N pilstas municipalitte

(ai viet traips) gada 1.aprl

04.

Vladimirs MALOVS

PC DIVSIMT GADIEM

Владимир Малов. Двести лет спустя. 1964

Amatiertulkojums no krievu valodas

Kad rls, dabjis divnieku* algebr, jau gja projm no tfeles, viam ienca galv grandioza doma. Solabiedrs Urns bija pamatgi prsteigts, redzot rlu nevis sargtintu un nomktu, k varja gaidt, bet gan pilngi miergu, tikai mazliet domgu.

*Domta piecu ballu sistma: sekmgs atzmes 5 teicami, 4 labi, 3 apmierinoi, nesekmgs 2 vji, 1 oti vji, pdjo parasti lika, ja vispr nek nebija, un ir tad ne vienmr. Sast.

- Vartu domt, ka tev aiz prpratuma ielikui trijnieku, - ar viam piemtoo humora izjtu noteica Urns.

Un tai mirkl pie tfeles izsauca viu pau. Uzdevumu, ko nevarja atrisint rls, vi atrisinja desmit mints un dabja piecinieku.

- Mans pirmais piecinieks algebr vis ai gad, - vi priecgi pavstja rlam. Iedomjos, k mjs priecsies! imenes svtki!

- Tu zini, kas ir laika mana? jautja rls, domgi raudzdamies kaut kur snis.

- Laika mana? T ir tda lieta, ko izdomja Velss pirms divsimt gadiem, - atbildja Urns. Bet kpc tu par to iedomjies?

- T man paldzs,- klusu teica rls. Es vairs nedrkstu saemt divniekus, ceturka beigas...

Urns uzmeta viam dairungu skatienu, bet rls, savs doms nogrimis, to nemanja.

Nkam dien rls atnesa uz skolu nelielu plastmasas krbiu; uz ts priekj panea blakus trim vadbas kloiem mirdzja kda aparta skala.

- Tas ir tas, par ko es teicu vakar, - rls teica, negaidot jautjumu.

- Laika mana? skeptiski jautja Urns. Trs kondensatori, divas pretestbas, bojts amprmetrs un smuka plastmasas kastte!

- Tu joko, bet tu neesi tlu no patiesbas, - teica rls, nolicis kastti uz galda. Tu neesi tlu no patiesbas tpc, ka mana laika mana tik tiem ir oti vienkra. Es brnos, kpc to ldz im neviens nav uzbvjis. Vakar, stvot pie tfeles es o to izdomju...

- Un laikam tpc dabji divnieku? elmgi piezmja Urns.

- Varbt, - atbildja rls, izlikdamies nemanm ironiju. Izdarsim eksperimentu. Izlasi skaitli uz tfeles.

- Divi tkstoi devidesmit piekt gada divdesmit pirmais aprlis, - Urns paklausgi nolasja.

rls pagrieza vienu no vadbas kloiem:

- Skaties!

Uzraksts uz tfeles nomainjs.

- Divi tkstoi devidesmit piekt gada divdesmitais aprlis, - triumfjoi teica rls. Ms esam prbraukui uz vakarjo dienu!

Vi pagrieza kloi uz otru pusi un uzrakstu uz tfeles atkal nomainja iepriekjais.

Urnam no prsteiguma trka vrdu; rls piesardzgi noslpa laika manu galda atvilktn.

- Tagad iedomjies, ka mani no jauna izsauc pie tfeles...

- Un tu atkal dab divnieku? Urns negaidti atguva valodu.

- Tai pa moment, kad mani izsauc, - nesatricinmi turpinja rls, - es pagrieu kloti un pabdu laiku atpaka. Starp citu, mana laika mana atiras no Velsa laika manas ar to, ka laik ceou nevis es viens, bet gan visi Zemes iedzvotji, tikai neviens neko nemans. Un tu ar nemantu, ja es nebtu atkljis tev savu noslpumu... Tad lk, es pavirzu laiku par 15 mintm, un tad... tad mani izsauks tikai pc 15 mintm. Kad s 15 mintes paiet, es atkal pagrieu kloti...

- Un tevi nekad neizsauc! izsaucs Urns. Bet td gadjum k tu izlabosi savu divnieku?

- Gan jau kaut k pc tam, - rls atmeta ar roku. - Kdreiz es visu izmcos, sagatavoos, k nkas, un tad... redzsim.

Sks stunda. Kad ldz ts beigm palika mintes 25, rlu izsauca pie tfeles.

rls pagrieza kloti, tai pa mirkl skolotja atrads otr klases gal, kur via bija tiei pirms 15 mintm, no tfeles pazuda uzdevuma nosacjumi, bet elektrisk sienas pulkstea minu rdtjs atvirzjs atpaka par ceturtdastundu. Visu ceturtdastundu rls un Urns nenolaida acis no t.

Kad rdtjs atrgriezs skuma stvokl, skolotja atkal paldza rlu pie tfeles, tau laika mana atkal izjauca vias plnus.

- Klausies, - pki aprs Urns. Bet t tau stunda nekad nebeigsies.

- Beigsies, - atteica rls un pagrieza kloti uz iotru pusi. - K es to uzreiz neiedomjos?!

Atskanja zvans: stunda bija beigusies.

- Vajadzja uzreiz aizbraukt uz starpbrdi.

- Vai pat uz brvdienm, - uzra Urns.

rls piegja pie skolotja galda, skolotjai pr plecu ieskatjs urnl un atrada savu vrdu.

Via seja prvrts; vi pasauca klt Urnu un pardja uz urnlu.

- Bet tev tau bija tikai viens divnieks, - Urns nobrnjs.

- Bet tagad ir divi, - atbildja rls. Un pdjais ielikts sdienas datum.

Viu prsteidza briesmga nojauta; vi mets pie sava galda un pavirzja laiku par pusstundu atpaka.

- rl, iznc, ldzu, pie tfeles, - skolotja atkrtoja treo reizi.

rls klusjot piecls un devs pie tfeles. Iepazinies ar uzdevuma nosacjumiem, vi mazliet padomja un teica:

- odien es nevaru atbildt. Es neesmu sagatavojis stundu.

Tad skolotja ielika viam otro divnieku.

rls miergi atgriezs sav viet.

- Tas nekas, - vi teica, atkal eroties klt laika manai. Tlt es atgriezos aizvakardien. K es to uzreiz neiedomjos! Aivakar man nebija neviena divnieka...

- Aivakar tev nebija neviena divnieka? kaut ko aptverdams, prjautja rls. Ttad ar man nebija mana piecinieka! N, lai viss paliek, k ir!

- Bet mani divnieki, - ieska rls, neuzkrtoi vilkdams laika manu tuvk sev.

- Bet mans piecinieks? N, es neauu! Mcties vajadzja!

rls rsd pie kloa.

- N! izsaucs Urns un no visa spka iegza ar dri pa laika manu.

## A05.

## Mihails PUHOVS

## MS UN MSU VECKI

## Михаил Пухов. Мы и наши родители. 1981

Amatiertulkojums no krievu valodas

K vienmr, diena iesks brnumaini.

Serjoka [1] mani pamodinja ar gaismas svdumu (bija vl pat tums) un teica, ka ms tagad iesim uz upi izmint pi. [2]

[1] Personvrds Sergejs, pamazinm forma Serjoa, drusku prastk Serjoka. Sast.

[2] Krieviski zmeja sievieu dzimt ir ska, zmej vrieu dzimt - pis, gan leendrais, gan papra (pirmais gan ir vl ar drakon).

Ispitivatj zmej var saprast gan k izmint pi, gan k izmint skas. Sast.

Es viam paskaidroju, ka skas msu apvid nedzvo (un skaidrodams es paspju nomazgties); vl es paskaidroju, ka ska ir lietvrds, kas apzm dzvu btni, un tpc nevar teikt izmint skas. Izmint var tikai to, ko esi radjis savm rokm. Piemram, robotu.

Kamr es mos pa virtuvi, gatavojot brokastm krsni, Serjoka ilgi smjs.

Izsmjies pc sirds patikas, vi teica, ka es esot izrdjies lielks muis, nek vi domjis, - jo kaunu jau ar nevar uztaist savm rokm, bet vi tagad izjt [3] kaunu par mani, tpc ka es esmu lielks muis, nek vi domjis.

[3] Ar var teikt: ispitivajet (oreiz tas nozm nevis izmina, bet izjt)... Sast.

Tad es aizgju uz savu istabu, lai o Serjokas teicienu ieraksttu dienasgrmat, ttim lai vi to kaut kur ieliek. Vi man ir rakstnieks. Tpc es pierakstu visas interesants frzes, mums ir tda vienoans. Mums ir l, ja laba doma pazd tpc vien, ka es neesmu to pierakstjis. Bet par to mans ttis mca mani dzvot un uzved mani uz pareiz cea. T vi saka mammai, kad via sauc tti par ekspluatatoru.

Kad es atgriezos, krsns klusi dca, bet Serjoka sdja uz galda, poja kjas un gaidja. Es ar mintes piecas pagaidju, bet tad apros paskatties displej. Krsns bija apstjusies - pretrunu d. Izrds, Serjoka bija pastjis mksti novrtu olu kulteni [4] un kafiju, melnu ar pienu, tpc kiberntisk krsns bija apstjusies.

[4] Jaico ola, jaiica olu kultenis. Sast.

Es skai iesmjos, devos pie sevis, pierakstju o Serjokas pastjumu dienasgrmat un pastju vlreiz kakao un grauzdtas maiztes. Kamr krsns

strdja, es skai smjos par Serjoku.

Tad es atcerjos pirmo sdienas ierakstu un teicu Serjokam, ka skas tomr nevar izmint, vim var viengi prbaudt nosactos refleksus. Ja netic, lai pajaut tvam, kur viam ir biologs.

Serjoka pat nepasmaidja, vi vienkri izgja st, atgriezs ar garu auklu, uzttu uz kvadrtveida dla, un paskaidroja man, ka is dltis tad ar esot dens pis, kuru vi vakar uztaisjis un kuru ms odien izminsim upt.

Tad es visu o notikumu ierakstju dienasgrmat, un ms ausmgi smjmies, bet pc tam gjm uz upi. Pulkstenis jau bija kdi septii, bet ciemats gulja. Pareizk sakot, gulja namii, bet cilvki jau bija piecluies un savs virtuvs ms ar grauzdiiem un kakao.

Ms izgjm aiz ciemata robeas un ienirm me. Zle no rasas bija pavisam slapja, bet mes jau bija pamodies: galotns staigja vj. Ms skrjm pa taciu, un Serjoka man ststja, kas ir dens pis un kur vi par to izlasjis.

Vi par to izlasjis kd vec grmat. denspis ir zvejas rks. Pie koka dla piesien pavadias ar iem un garu auklu. Dltis peld den uz sniem, bet zvejnieks tur rok auklas galu. Btb dens pis neatiras no gaisa pa: te straume, tur vj. Ja zvejnieks mk vadt pi, tas var veikt brnumu lietas: tuvoties otram krastam, apiet siekstas un peldt pret straumi. To visu tas dara bez troka, tpc ar to var noert zivis bez sava gala, pat taimiu [5]. Tikai vispirms vajag iemcties vadt pi; lk, ai lietai ms tagad ar ersimies klt.

[5] Lielk no laveidgajm zivm, sastopama galvenokrt Krievijas zijas da, var sasniegt garumu ldz 1,5-2 m, svaru ldz 60-80 kg. Sast.

Es atgdinju Serjokam, ka upte mums ir paaura un tpc labk izmint pi ezer, lai ar tas ir tlu. Uz to Serjoka atbildja, ka es esmu slims, man ir stulbuma paasinjums. Vi jautja, kur es ezer atradot straumi, un izteics, ka denspis ezer ir tas pats, kas gaisa pis bezgaisa telp. Pc tam vi pagaidja, kamr es os vrdus pierakstju dienasgrmat (kuru es vienmr nsju sev ldzi, man ir tds noteikums) ttim, bet pc tam ms gjm tlk.

Un, nonkui nori, ms ieraudzjm vecttiu Sau.

Tiesa, tobrd ms vl nezinjm, ka viu sauc vectti Saa un ka vi ir Vitjas Kuicina brlis.

Vienkri mums pret pa taciu nca Vitjas mamma Oas tante un Vitjas ttis, tvocis Volodja, un viiem ldzi kds cilvks jau gados. [6]

[6] Saa Aleksandrs, Vitja Viktors, Oa Olga, Volodja Vladimirs. Sast.

Ms ar Serjoku nemaz nebrnjmies, jo tante Oa un tvocis Volodja mdza eit bt no rtiem, kad prjie pieauguie, izemot ms ar Serjoku, vl emas savs virtuvs ar kakao un grauzdiiem.

Vii vl ir pavisam jauni, kaut ar dzimui pagju gadsimta vid. Mana mamma saka Oas tante ir oti skaista. Lai gan man mamma labk patk.

Tdu vecku, k Vitjam Kuicinam, citam nevienam nav. Vii ir pavisam dadi.

Pat dvaini tomr tau radi. Tvocis Volodja ir gaimatains, gar un oti stiprs. Viam ir pelkas acis, izcils deguns, bet mute, kad aizvrta, nemaz nav redzama, un liekas, it k viam btu seja bez mutes. Bet aizvrta t ir gandrz vienmr, jo tvocis Volodja run maz. Vl viam ir pavisam vienreizja piere, k to ievroja mana mamma. Un seja bla, bez jebkda iedeguma.

Tantei Oai, via nk no Dienvidiem, glui pretji, ir melngsnja seja, bet mati si, vijgi un vl tumki nek seja. Vl viai ir lielas melnas acis. Pati via ir tievia un no skata nepavisam nav spcga, tau Serjoka pats redzjis, k via ar kreiso roku pacla pudu [7] smagu svaru bumbu un cilja daudzas reizes. Via veica rta rosmi. Tepat me, ai pa nori.

[7] Ap 16 kg. Sast.

Lk, tdi vii ir, Vitjas vecki, pavisam neldzgi viens otram. Ldzgi tikai taj zi, ka abi ceas maz gaismi, uzvelk sporta trpus un skrien uz meu nodarboties ar rta vingroanu. K visi, kas atgriezuies no zvaigznm. Adaptcijai pc lidojuma, k saka Serjokas tvs.

Vitja Kuicins ar iet viiem ldzi. Tikai vi nevingro viam tas nav vajadzgs bet iet taisni uz upti vai uz ezeru. Pc sas peldes den vi s krast, skats den un debess, bet pc tam blk! sper lauk preczu laika prognozi rtdienai. Pie tam vi nekad nekds. Vairk neviens t nemk. Pat Serjoas mamma paredz laiku, viengi ja tas kdam ir nepiecieams. Pieemsim, raai vajag, lai rt btu lietus. Tad Serjoas mamma saka: Rt bs lietus un nkamaj dien tiem ir lietus. Bet via nav burve, via ir ineniere sinoptie.

Vitja Kuicins, glui otrdi, kds tikai tad, kad Serjoas mamma taisa laiku. Ja sinoptii neiejaucas, vi laiku paredz preczi. Jo vi ir dzimis tlu no Zemes un dabu uztver ne t k ms, viam ir svaigs skatjums. Serjoas mamma jau ir izlmusi, ka Vitja Kuicins, kad izaugs, noteikti nks strdt pie vias uz laika biroju. Viiem tds cilvks ir oti vajadzgs, lai vii lieki neiejauktos laika apstkos un netrtu eneriju pa tuko. Serjoas mamma pieemtu Vitju darb kaut tlt, bet vi vl ir mazs, vl maz ko zina, un viam vajag vl ilgi mcties, tpat k citiem. Lai gan, manuprt, Vitja Kuicins jau tpat zina vairk par jebkuru pieauguo. Un ar ms ar Serjoku o to saprotam.

Tas, ko es tagad rakstu, saucas liriska atkpe. Ttis mca, ka lirisks atkpes vajag taist iespjami skas.

- em vr, dls, - vi saka, - jebkda atkpe no tmas, t ir atkpans. Uzbrc, un tad materils tev pakausies.

T man mca mans ttis, bet ajs liets vi ir profs, k vi pats saka. Profesionlis. Tpc es preju lirisk uzbrukum.

Ms ar Serjoku skrjm pa taciu uz upi izmint denspi, bet nori stvja tante Oa un tvocis Volodja sporta trpos, tik dadi, - un ar viiem bija vl viens cilvks, jau labi gados, bet ar sporta trp. Ms apsveicm vius ar labu rtu un skrjm tlk. Oas tante teica vram gados: Tie ir Vitjas biedri, bet atbildi es nedzirdju biju jau par tlu un domju par ko citu. Es domju par

nepazstamo padzvojuo vru, jo via riene bija mazliet dvaina, un es nesapratu

kpc.

Te Serjoka apstjs, un via sej pardjs viena... oti stipra izteiksme, kura nozmja, ka vi iedegas ar kdu jaunu ideju. To ieraudzjis, es uzreiz sapratu, ka pa izminanas odien nebs.

Es apsdos uz cina un sku vrot Serjokas seju. Ir oti interesanti skatties, kad vi iedegas jauna ideja. Skum via sej, k uz fotopapra, pards jauna doma - un liekas, ka t tlt ks acmredzama visiem bez jebkda izmuma. Kaut kas ldzgs teleptijai, pseidozintnei numur viens, k to god Serjokas tvs. Un viam ir taisnba, jo sekundi vlk gandrz acmredzam doma, t viet, lai ktu visprpieejama, pki pazd Sejoam no sejas un aiziet dzium. Un Serjoa sk izskaidroties, noslpumaini ukstot. Jaun doma palikusi vien via acs, un tajs tagad neredz neko citu, k vien s domas atspulgu.

Iededzies Serjoa teica man noslpumain ukst:

- Tas nepazstamais cilvks. Tu viu labi apskatji?

- Protams, ka labi.

- Un tu neko neievroji?

Es padomju, padomju...

- Kaut ko ievroju, bet nesapratu ko.

- Bet vai tu neievroji, - Serjoka noslpumaini noteica, - cik vi ldzgs Oas tantei?

To vi bija saskatjis oti preczi. Man acu priek uzreiz pardjs viu sejas, k dzvi portreti. Tiesa, Oas tante vl jauna, bet nepazstamais vecs, tau mati viam tdi pat cirtaini, tikai sirmi. Un lpas tdas pat, un sejas krsa. To visu Serjoka pareizi saskatjis. Tikai kas te aizdomgs? Ja nu vi ir vias tvs?

Es t ar pateicu:

- Ja nu vi ir vias tvs?

- Tvs? Kds vl tvs?

- Parasts tvs, - es teicu. Vitjkas vectvs.

Serjoka mazliet paklusja. Domja, k man smalkk iegriezt.

- Nu ko, - vi beidzot noteica. - Laba doma. Varbt tas tiem ir vias tvs. Droi vien, ka tvs. Vrtga doma.

Es katram gadjumam pamju ar galvu, lai gan bija skaidrs, ka vi mani nes cauri. Bet vajag tau sagdt cilvkam prieku, jo pai, ja tas ir tavs biedrs Serjoka.

- oti jauka doma, - Serjoka domgi poja galvu. Tika izskaidro, esi tik labs: kpc tad vi ir tik ldzgs tvocim Volodjam?

Serjoka to pateica tik dzlgi, ka es atkal apsdos uz cina. Un no manas atmias dziumiem uzpeldja is nepazstamais vecais vrs un viam blakus tvocis Volodja. J vii ir rkrtgi ldzgi viens otram.

Pirmkrt, nepazstamajam piere ir preczi k tvocim Volodjam augsta un vienreizja. Un deguns tds pat izcils. Un pats droi vien ir tds pat klustjs...

- Vai tu varbt uzskati, ka vi ar viam ir tvs? dzlgi noteica Serjoka.

Kdu laiku ms klusjm un domjm.

- Klausies, - galu gal ierosinju es, - iesim vlreiz paskatties uz viiem. Jprbauda. Ja nu ms to visu esam izdomjui?

Serjoas sej bija redzams, ka vi par savu prtu un atmiu ir prliecints. Bet ms tomr devmies atpaka. Tikai oreiz ne pa taciu, bet apkrtce pa meu. Samirkm ausmgi, jo zle slapja un krmi ar slapji no rasas. Lk, pa iem krmiem ms ldz viiem tikm.

Vii visi trs stvja uz takas un sarunjs. Tas ir, runja Oas tante un vecais vrs, bet tvocis Volodja klusja un aizdomgi vrs krmos, kuros slpmies ms ar Serjou. Viss bija preczi, atmia ms nebija vlusi. Ldzba t vien krita acs. Ms pastvjm, paskatjmies uz viiem un klustim devmies atpaka.

Kad ms izncm uz tacias, Serjoka teica:

- Un vispr. Pat ja vi tiem ir tls radinieks. Tvocis Volodja tau ir no Ziemeiem, un visi radi viam ir ziemenieki. Bet tante Oa ir no Dienvidiem, un viai visi radi ir dienvidnieki. Vi tau nevar bt clies reiz no Ziemeiem un Dienvidiem.

- J. Tikai Vitja ir clies no turienes un no turienes, - es teicu. - Jo vi ir viu abu dls.

- Un nekdu tvu viiem sen vairs nav.

Tiei t. Ne tvu, ne mammu. Jo vii tau atgriezs pc simt gadiem. Kdi tur tvi un mtes!

Man kuva tik skumji, ka es pat dienasgrmat neko neierakstju.

Ldz upei ms gjm klusdami. Bija auksti slapjs bikss un bis.

Krast sdja Vitja Kuicins ar valgiem matiem, un ar viu bija nepazstams msu vecuma zns vrd Koa. [8]

[8] Nikolajs

- Sveiki, - teica Vitja Kuicins. Tad paskatjs debess (saule jau cls virs mea) un piebilda:

- Rt pc pusdienm bs lietus, vari pateikt savai mammai. Js tur manu bruku neredzjt?

- Brli? N, - teica Serjoka. Tavus veckus gan redzjm.

- Ar tiem jau vi ar pastaigjas, - paskaidroja Vitja. Tds sirms un cirtains. Viu sauc Saa. Vii sen nav redzjuies, gadus astodesmit. Bet is ir mana bra mazdls Koa, Saas meitas dls. Vii vakar atlidoja pie mums no Antarktdas.

Nekdu pi ms todien neizminjm, jo vairk tpc, ka Serjoka bija to pazaudjis me, kad ms sdjm krmos. Izminjumu viet Koa ststja mums par Antarktdu. Ms ar Serjoku tur ne reizes nebijm bijui. Tur strd Koas vecki. Un ar vectvs Saa, Vitjas brlis, tur strd, lai ar vi ir jau vecs. Bet vi vl ir stiprs un strd.

Vectvs Saa, k izrdjs, ir tantes Oas un tvoa Volodjas pirmais dls,

piedzimis vl pirms lidojuma. Vitja Kuicins paststja, ka tagad ms gan audzina vecki, bet senk to darjui specili audzintji specilos interntos, kur brnus atdeva pavisam mazus. Tpc Oas tante un tvocis Volodja nevarja emt savu pirmo dlu Sau sev ldzi un atstja viu uz Zemes internt, bet pai aizlidoja zvaigu ku izlkot citas pasaules. Bet viu dls Saa kuva astodesmit gadus vecks, kuva par vecttiu, bet tagad ir atlidojis no Antarktdas, lai Vitjas veckiem btu vieglk pierast uz Zemes.

Ms vl ilgi klausjmies par Antarktdu, bet pc tam gjm katrs uz savm mjm, norunjui rt atkal satikties.

Kad es prncu mjs, ttis dzra kakao un da grauzdts maiztes, bet mmia jau bija aizgjusi, via bija steidzgi izsaukta uz darbu. Visu o ststu es vl nebiju paspjis ierakstt dienasgrmat un izststju ttim pc atmias, lai vi to kaut kur ieliek, man nav l.

Vi noklausjs man oti uzmangi, visu laiku rauca pieri, vairkas reizes prjautja, bet pc tam ilgi domja, irstja kaut kdus uzziu krjumus, runja ar kdu pa stereofonu. Un beidzot pateica: j, tds efekts ir relativittes teorij, saucas dvu paradokss.

Pati pardba ir tda: ja kds aizlidos ar lielu trumu, teiksim, zvaigu ku, un pc tam atgriezsies uz Zemes, tad vi tikpat k nebs novecojis, bet via uz Zemes palikuie tuvinieki var pat jau bt mirui no vecuma.

Bet paradokss ir taj apstkl, ka manam ttim ir grti tam notict. Ttis vl piebilda, ka ideja ir interesanta, bet ielikt to nekur neizdosies, jo t jau sen ir izmantota, bet lastjiem vajadzgas pietiekami svaigas un pilngi neprtgas idejas.

Tad ttis devs uz kabinetu strdt, tas ir, izgudrot svaigas un neprtgas idejas, bet es sataisju sev kpostu prdzius un sdos pie galda risint teortisks fizikas uzdevumus. Es drusku aizrvos un atjdzos, tikai kad mamma sauca pusdiens.

Pie pusdienu galda es viai visu izststju (ttis pusdienas neda, vi gudroja neprtgs idejas).

Via neska ptt nekdus uzziu krjumus, tika kuva skumga un noteica: Nabaga mtes. Es neasapratu, uz ko tas bija domts, jo es netiku ststjis neko par mtm, tikai par vectvu Sau un par Vitju Kuicinu.

Nakti es sapoju, ka esmu jau vecs un ar brdu, bet ttis skraida pa meu ss biksts, slapjs no rasas, un kaut ko raksta dienasgrmat. Par to es viu mcu dzvot, bet vi dusmojas un saka, ideja nav pietiekami svaiga un nemaz nav neprtga.

Nkam dien ms etri atkal tikmies pie upes. Pirms tam ms ar Serjoku me redzjm tanti Ou un tvoci Volodju. Vii uzveds dvaini: tante Oa klusja, un lpas viai bija pat vl lielkas nek parasti, bet tvocis Volodja kaut ko runja klusi un neskaidri, bet, ms ieraudzjis, apklusa.

Vitja Kuicins, kad ms atncm pie via upmal, paskaidroja, ka via vecki

strdas. Vii biei rjas sav starp, tas viiem tds paradums. Tad ms parunjm par pieauguo paradumiem un atradm, ka tie viiem ir oti neracionli.

Es teicu, kad ms strdamies ar Serjoku, tad gandrz nelamjamies, vienkri vi iet uz vienu pusi, es uz otru. Piemram, katrs uz savm mjm. Un kdu laiciu atpamies viens no otra. Kpc pieauguie t nevar? Vii nez kpc kliedz viens uz otru un klus tikai tad, ja brni ir ldzs, pareizk sakot, kad vii redz, ka brni ir ldzs. Kad neredz, tad vii saka tdus vrdus, ka viiem daudz labk btu iet katram uz savu pusi un atpsties vienam no otra, kamr nesalgst mieru.

Uz to Serjoka teica, ka viegli runt, tau pieauguajiem ir grti vienam otru saprast, jo vii tau ir dadi. Un ko dart, ja divi dzvo vairkus gadus zvaigu kua kabn? Vai atpsties vienam no otra, uzvelkot skafandrus un izejot atklt kosmos?... Drz laik viiem gribot negribot izveidosies paradums rties. Tad es pateicu, ka bez ildm iztikt var, un rezultt ms gandrz vai saildojmies. Bet Vitja Kuicins apvainojs par saviem veckiem un teica, ka t tikai ms ar Serjou varam iet katrs uz savm mjm. Vecki piemram, mani vai Serjoas to nevar, jo viiem ir vienas un ts paas mjas, un pat vl mazkas par zvaigu kui.

Serjoa iebilda: via veckiem ir katram savs darbs, kur var atpsties viens no otra. Tas tomr ir labk nek atklt kosmos.

Vrdu sakot, ar Serjoka ar Vitju Kuicinu gandrz vai sastrdjs. Bet tad Serjoka teica, ka nav pedagoiski lamties brnu kltbtn.

Ar to vi domja Vitjas krustmazdlu Kou. Bet Koa apvainojs un paldza Serjou nebt iedomgam: vii abi dzimui vien mnes, Koa pat trs dienas trk. Bet, ja Serjokam t vajadzga nevienldzba, tad lai vi izturas pret Vitju ne k pret sava vecuma znu, bet k pret padzvojuu vru: Vitja pilngi noteikti ir piedzimis septidesmit gadus agrk.

Vitja Kuicins teica, ka vecums neko nenozm. Lk, via brlis Saa vienmr samierina veckus, dod viiem vrtgus padomus un uzved uz pareiz cea. Oa un Volodja os padomus augstu vrt un vienmr tajos ieklauss.

Te ms visi uzreiz samierinjmies un skm sapot, cik lieliski btu, ja ar ms savus veckus mctu dzvot. Ms sapojm ilgi un nospriedm, ka tas ir netaisngi, kad notiek otrdi, un ka vectvs Saa ir laimgs cilvks, ja reiz relativittes teorija un dvu paradokss auj viam dot vrtgus padomus saviem veckiem.

Tad ms visi nopeldjmies, jo saule jau bija augstu un bija karsts, bet pc tam ar slapjiem matiem sildjmies krast. Serjoka ieraudzja tauriu un mets to ert, bet tikai aizbaidja. Pc tauria vi atcerjs par savu denspi un teica, ka nebtu slikti pazvejot un ka vi pat atceras, kur pazaudja pi, bet viam esot slinkums turpu iet.

Tad es pieteicos par brvprtgo; man mes patk labk nek dens. Es atstju vius trijat un gju meklt. Neko neatradu, bet izstaigjos labi. Kad es atgriezos

upmal, tur sdja viens pats Serjoka, un vi izskatjs atkal iededzies ar jaunu

ideju.

Vi teica, ka domjis par savstarpjo sapraanos un par entiku. Vi izdomjis, ka vectvs Saa ir ldzgs veckiem ne vien rji, bat ar iekji. Tomr rast vios izpratni nav viegli. Ja vi ir stipri ldzgs Oas tantei, tas vl nenozm, ka viai ir viegli viu saprast. Vi tau ir tikpat stipri ldzgs ar tvocim Volodjam. Tpc tantei Oai saprast vectvu Sau nav vieglk k tvoci Volodju. Un ar tvocim Volodjam t paa iemesla pc ir oti grti saprast vectvu Sau. Vispr dadiem cilvkiem mdz bt sareti saprast vienam otru.

Un nekdi vecki savus brnus pilnb nesaprot, jo vii pat viens otru saprot ar grtbm. Bet, ja tu cilvku nesaproti, tad k gan tu vari mct viam dzvot un vest viu uz pareiz cea?

Cita lieta brni, Serjoka teica. Brni savus veckus saprot pa stam. Ja Serjoka ir ldzgs savai mammai, tad t nav tikai rja ldzba. Vi ir ldzgs iekji; viss, kas ir viai, ir ar viam, jo vi to visu ir prmantojis. Un vl Serjok ir viss, kas ir via tt, visas tva pabas ir klt Serjo. Vi ir prmantojis abu vecku visas pabas un tpc lieliski saprot vius abus.

Un vi atkal atcerjs vectvu Sau. Serjoka teica, ka Saa mca Volodju un Ou dzvot ne tikai tpc, ka vi ir vecks. Ja tikai tas vien, tad viam nekas neiznktu. Bet vi ir viu abu dls, vi ir prmantojis visas viu pabas un lieliski vius saprot. Tpc ar vi tik sekmgi mdz uzvest vius uz pareiz cea.

Princip mums visiem tas ir jdara ar saviem veckiem. Izemot ms, vius, nabadzius, tau neviens ldz galam nesaprot.

Es Serjokam piekritu, bet vi bija aizrvies un norunja lielu monologu. Un ms nolmm skt mct dzvot savus veckus.

Tad ska lt lietus, kuru vakar bija paredzjis Vitja Kuicins, un ms skrjm uz mjm.

Mjs es visu izststju mammai un ttim, un vii uzmangi noklausjs.

Bet, kad es noteicu, ka nu ir mana krta vest vius uz pareiz cea, mamma iegja blakusistab un tur ilgi kaut ko darja, vai nu raudja, vai smjs.

Bet ttis padomja un teica, ka doma ir it k svaiga un pietiekami neprtga, tikai man vajag vl dzves pieredzi. Bet, kamr man pieredzes nav, ttis teica, vi o ideju kaut kur ieliks, ar manu atauju.

l tau, ja tda laba ideja velti iet zudum.

A06.

Oegs KURGUZOVS

TTIS - ZNS

Олег Кургузов. Мальчик-папа. 1995?

Amatiertulkojums no krievu valodas

Jau veselu stundu tvs mani audzinja. Jau kuro reizi vi atkrtoja:

- Es tav vecum biju nopietnks!

Un te pki kaut kas noindja, nogranda, iecs un uzliesmoja. Kad dmi izklda, man blakus stvja puielis ss biksts ar nobrztiem cegaliem, saplstu apkaklti un varenu zilumu zem kreiss acs.

- Kas tu tds esi? es nobrnjos.

Vi ska aukt degunu, bet pc tam teica:

- Es esmu tavs ttis. Tikai... tav vecum.

- Nu gan... - es noteicu un vlreiz apskatju viu no galvas ldz kjm. Bet tu man vecum biji mazks par mani.

- Protams - zns-ttis piekrita. - Ms ar mammu tevi iekrtojm sporta sekcij. Tu strd pie savas attstbas. Bet es vienkri klaioju pa stu...

- Toties tev ir tds lielisks zilums! - es ar skaudbu noteicu.

- -, - vi atmeta ar roku. - Sadevu te vienam.

- Iesim r, pastaigsim? - ierosinju es.

- Urr! iesaucs puika-ttis un drzs r.

Kad es izncu no mjas, vi jau sdja kok un mja man ar roku.

- Tu tak neauj man kpt kokos, - es teicu.

- La-a-abi jau, - vi novilka. - Galvenais, lai mamma ms nepieer.

Es uzrpos pie via, un ms skm poties zar.

Pc tam zars nolza, ms nokritm zem. Ttis pirmais un es viam virs.

- Cik tu esi smags, - vi teica, lzdams lauk man no apakas. Packstsimies?

Un ms skm ckstties. Bet uz oti su laiku. Jo es tti uzreiz pieveicu.

- Man vienkri nav noskaojuma ckstties, - vi skumji noteica.

- La-abi jau, - es novilku. Nebdjies. Nkoreiz tu mani uzvarsi.

- Tu tikai mammai nesaki, - vi ldza, - ka tu mani uzvarji.

- Un tu ar nesdzies, - paldzu es. - Es tak tev apkaklti kreklam pavisam noplsu.

- Skums! - teica ttis un iemeta apkaklti drazu kaudz. Ja tursimies kop, tad ms in dzv nepazudsim.

Un te kds no vrtu rmes mums uzsauca:

- Ei, skie! Nciet urp, igli!

Tur stvja divi lieli, gadu 13, puii.

Kad ms piencm, vii pavlja:

- Pa 20 centiem, skaas! Fiksi!

Es piesitu sev pie kabatm un teicu:

- Man naudas nav.

- Bet tu palk, varbt ieskansies! - viens no puiiem noirdza.

Te mans ttis drmi sarauca pieri, pielieca galvu - un ar kliedzienu -! trieca im ar galvu pa vderu.

Tas bija varens sitiens, ko tdu es no tta negaidju. Tas puisis uzreiz apvls kleniski.

Bet es acumirkl metos virs otram. K vilku im!

Vii aizmuka no mums ielas otr pus un brca:

- Pagaidiet, skie, ms tlt pasauksim savus puius!

Vii nemeloja, atveda uzreiz piecus. Ms ska ielenkt no vism pusm.

- Turies, dls! teica puika-ttis. Tagad mums ies plni.

Vii jau bija skui ms sist, kad st pardjs msu mamma.

Un vius k ar vju aizpta, mamma tik tikko paspja viiem kaut cik sadot.

Pc tam via aizveda mani un mazo tti mjs, apsmrja puumus ar jodu un iedeva mums seli.

Tikko mamma izgja no virtuves, ttis noteica:

- Ms abi ar tevi esam spks. Bet trijat ar mammu - vispr ohoho! Tursimies kop pa trim?

- Bet tu vairs neteiksi, ka man vecum biji nopietnks? Neaudzinsi mani stundm no vietas?

Mazais ttis paskatjs uz saviem zilumiem, brcm un saplsto kreklu, nopts un apsolja:

- N, es t vairs nedaru!

Ms paspiedm viens otram roku.

Un te atkal kaut kas noindja, nogranda, iecs un uzliesmoja. Kad dmi izklda, man blakus atkal stvja pieauguais ttis.

A07.

Leonds AKINAZI

NEZDAMBAS LIKUMS

Леонид Ашкинази. Закон сохранения

Aptuvens tulkojums no krievu valodas.

"Ja atrastos kds, kur spj izteikt visu, kas viam uz sirds, ko vi ir prdzvojis, izsact visu patiesbu, - pasaule sasprgtu gabalos...

Henrijs Millers "Va trops"

Rt man ir dzimanas diena, un rt es acmredzot nomiru. K tas tiks noformts nejaua automana, sirdslkme vai ar es vienkri izgaisu? Pdjais btu jocgi viena lieta, kad izgaist puscaurspdgs spoks peur, bet cita ja dgs 50-gadgs vrietis. Bet kaut kur dties vajadzs, es pats to esmu izvljies, ttad nav par ko sdzties. Jo vairk tpc, ka izvle man bija liela un ka es varju ar pavisam atteikties.

Pc specialittes esmu fiziis, pc mentalittes galjs materilists. Grti atrast kaut ko, kam es tictu mazk nek brnumiem.

Vai es varu notict tam, ko pats uzskatu par brnumu? Protams. Tikai tam nepiecieami oti svargi cloi. Daudzskaitlgu eksperimentu dati, novrojumi, analze, teorija. Un tas viss ar manu piedalanos, nevis pc preses zim. Tad lk mana ldzdalba et ir. Lai neteiktu vairk.

Vispirms dai vrdi par sevi. Es apprecjos diezgan vlu un var teikt, ka aiz mlestbas. Ko is vrds mozm, es vl tagad saprotu slikti, Tau tam, k to parasti defin, msu attiecbas pilnb atbilda. Gaidju, gribju, cerju, rpjos, apsedzu, bet paam kuva siltk. Uzaudzinjm divas meitas, treo brnu dzemdt sieva t k nesteidzas. Loiski. Sieviete savu pienkumu pret dabas mti ir izpildjusi, bet tvs? Tvam juzaudzina via lietas turpintjs, via kultras nesjs. Es ar o lietu tiku gal ne visai labi. Nu ko, t gads.

l, bet kas tad vaings? Tu visus os gadus mies ar pelnanas problmu. Un atkal - varji iet par krvju, nauda btu. TIEM? J.T. Tiesa, vai tad btu vlme nodarboties ar kultru?

Bet tu izvljies intelientu nodarbi. Un, lk, rezultts - vlme bija, laika nebija.

Gan t slikti, gan t. Toties tagad ir dzves pieredze - no cik kdm es vartu izvairties... Tikai, lk, vajag iepazties.

J, t nu via tevi gaida. Skaties pats - vajag 20-25-gadgu. Lk, via metro skats uz tevi no pretj sdeka un bst no mlestbas bet dom apmram t.

Vi, protams, ir gudrs un par dzvi visu zina, un dzied skaisti k laksgala - bet vi rausies uz pusm starp sievu un mani un pat ja n - starp tiem brniem un maniem. Un tagad vi vl neslikti izskats, bet kas bs pc gadiem 15, k es ar viu varu iziet uz ielas? Mais, neaizmirsti aizpogt bikstes...

Tiku ldz ai domai un nolmu iedzert tju. Tjas jom es esmu estts-ptnieks; par laimi, kop perestroikas laika veikalos prdod daudzas tjas irnes. Agrk bija divas indieu ar ziloni un pirtsslotas, tas ir, visas prjs... Tad nu es pamu Dilman, Prince of Wales tea, uzlju vrou deni un nu skatos... k lni kondensjas taisni no gaisa... un saka: Ldzu, pacienjiet ar mani ar o tju! Es kaut k pat neizbrnjos un uzvrju vl tju.

Bet, kamr tja vrs, vi man saka: Ldzu, neapvainojieties, bet es noklausjos jsu domas, tau esmu gatavs visu o informciju sev izdzst un pazust no jsu dzves uz visiem laikiem kop ar pau informciju par manu pardanos.

Pagaidja, vai es neteiku delete, un turpinja:

- Jsu problmas atrisinjums pastv. Bet konkrto cilvku js, draudzi, meklsiet pats. Ms varam tikai pavirzt js atpaka bioloiski. Par jebkuru gadu skaitu.

Bet saprotiet pats dab pastv nezdambas likumi. Ja ms padarm cilvku par N gadiem jaunku, vi pc tam nevars nodzvot tik daudz, cik vi nodzvotu bez mums.

Aritmtika ir vienkra. Lk, es skatos uz cilvku un redzu: viam tik un tik gadu, bet jnodzvo viam ir ldz tik un tik daudz gadiem. Ttad atlikusi ko dzvot ir abu o skaitu starpba. Tagad skatieties: par cik ms viu padarm jaunku plus cik vi pc tam nodzvo t ar ir t starpba.

Teiksim, kds pilsonis nonk pie t paa secinjuma k js. Es redzu, k uz globusa iemirdzas zvaigznte, nekavjoties izlidoju, pikju, nku pie pilsoa. Un redzu: viam ir 50, bez manis vi nodzvos ldz 80, starpba 30. Un saku: es varu tevi padart 20-gadgu (tas ir, atskaitt visus 30), un tu nomirsi rt. Varu dot 30 gadu vecumu, un tu nodzvosi vl 10. Varu 40, tu nodzvosi vl 20 un mirsi 60-gadgs. Un varu nedart neko, tev paliks tavi 50, un tu nodzvosi pats savus atlikuos 30 gadus, un 80 gados tevi pavads pdj gait.

- Jatzst, aritmtika nav sareta, - saku es, - bet ataujiet daus jautjumus.

- Aiz abiem vaigiem! priecgi atbild sarunas biedrs, rdot, ka vi przin manu leksiku, un sk dzert tju, miedzoties aiz labsajtas.

- Sakiet, ldzu, pie kdiem cilvkiem js nkat ar du prieklikumu?

- Tikai pie tiem, kuri nonkui pie t paa secinjuma k js.

- Bet kpc jums to vajag?

- Tpc, ka ms ar domjam par kultras pctecbu, - vi aizkaitinti atbild. Ja kultra Visum lomu nespltu, tad Mums nebtu vajadzjis ar cilvku radt lk, trui ar tpat fori vairojas!

Es padomju un jautju:

- Bet k vecuma nobde izpauas konkrti?

- Lieliski! vi saka, saprazdams, ka es jau esmu pa pusei piekritis. Visa informcija, kas jums ir, zinanas, iemaas, - viss paliks pie jums. rjais izskats pavirzsies atpaka, par cik js teiksiet. Un, galvenais, pieeja dzvei, entuziasma pakpe, nogurums un vilans, gatavba piedzvojumam viss pavirzsies.

- Pagaidiet, - es iebilstu, - visas s lietas ir saisttas ar nodzvoto dzvi, ar pieredzi un informciju. K tad tas savietosies?

- Saprotu jsu aubas, - vi atbild. Tik tiem, pilnga atgrieans nav

iespjama, bez tam ar cilvki oti brnsies. Tpc jau ms informciju neaiztiekam. Bet attieksme pret dzvi zinm mr mainsies. Un riene. Un, - vi daudznozmgi saka, - spja dvt ziedus.

Te es nosarkstu, un sarunas biedrs sadistiski pasmaida.

sk, tlk dzve rit k attiecg vecuma cilvkiem. Pat veiksmgk dzves pieredze o to nozm... Un gult ar, - vi piebilst pc pauzes. Un pie labas prvirzes pat ne gult, bet telt, vi sapaini nosaka. Tikai neaizmirstiet par summu un neprasiet vairk par 30 gadiem.

- Tad tas 50 un 80 ir par mani? jautju.

- Nu beidzot pielca, draudzi.

- Sakiet, bet tas, kas man tagad... ir?, - jautju.

- Pret to jsu attieksme bs nedaudz vieglka, - atbild vi, - pai ja stipri prvirzsities. Nu tad par cik js gribtu?

Es sku domt.

Par 10 un nokt 40 gadu vecum? Nodzvot ldz 60? Bet 40 gadu vecums nerada priekrocbas.

Par 20, uz 30, nodzvot ldz 40 un - u? Bet k izaudzint brnus?

Bet ja izvlties prvirzi 15 gadi? Nokstu uz 35, es vienmr esmu izskatjies jaunks, ttad k 30 gados. Meiteni paemu 20-25-gadgu, varbt neapsmds. Nodzvou ldz 50, neteiksim, ka maz, un brnus izaudzinu. Kas ir 50 gadi, es zinu, nekas briesmgs, un viai bs 35-40, dzve ne tuvu ne gal...

***

Rt ir mana dzimanas diena, man atkal paliek 50 gadi. Zni izaugui, t nekas. Izrds, velns nav tik melns... Interesanti, kpc par viu daudzi t run? Izvljuies nepareizu prvirzi un apvainojuies?

Un, starp citu, vai tas bija velns? Vi priek nestdjs, bet es neiedomjos pajautt...

A08.

Leonds AKINAZI

ROTALIETAS

Леонид Ашкинази. Игрушки.

Amatiertulkojums no krievu valodas

Es vl atceros, k biologi, siekalm akstinot, strdjs: vrusi ir dzvi vai nedzvi? Tik ilgi strdjs, ka nogura un nolma: vrusi ir vrusi, un viss.

Bet starp dzvo un nedzvo tau nav krasas robeas.

N, n, par vielu maias trumu nerunsim tas ir prk trivils gjiens. Kd sen fantastik tas bija: uz Zemi atlido divi citplantiei, kuriem laiks iet miljons reiu lnk. Un iznk, ka stv divas statujas, bet, kad zintnieki paskatjs pc gada, tad iznca, ka viena statuja ir pasprusi soli. Te nu zintnieki aprs. Ttad par vielmaias trumu nerunsim, tas ir prk acmredzami.

Apskatsim diskrtu modeli liekas, kas var bt vienkrks, vai nu dzvs, vai n.

Bet, lk, te ir kaut kas nesaprotams, un tas ir dzvs vakar un nedzvs odien (vai otrdi). Tas ir k - dzvs?

Lk, cita situcija kaut kas nedzvs vakar un dzvs odien. K tas ir? Tak bioloij viss ir sastopams: teikt par sporm, ka ts ir dzvas, ir kaut k dvaini tau baktrijas no tm izias.

Tlk, var bt atkarba no situcijas: vien situcij man ir izdevgi bt dzvam, otr nav. Ja esmu dzvs neilgi, tad viss skaidrs tlo beigtu. Bet, ja nedzvs 100 gadus un pamostos uz 5 mintm? Vai tiem mani visus 100 gadus skaits dzvajos?

Tlk, atkarba no darbbas jomas.

Kamr ar mani groza skrvtes esmu uzgrieu atslga. Bet vakar mani spie pie sirds, liek zem spilvena. Ne jau lai kdam dotu pa galvu bet lai es sajustu cilvcisku siltumu.

Protams, tas izskats drusku dvaini, laiks saukt psihiatru, js teiksit.

Js domjat, ka leendas par rotalietm, kas nakti atdzvojas, - tas ir vienkri tpat un nerun ne par ko? Nu, nu...

A09.

Igors ROSOHOVATSKIS

DZVBAS DZRIENS

Игорь Росоховатский. Напиток жизни. 1969

Amatiertulkojums no krievu valodas

Es neesmu zaglis. ajs als es ldu ne bagtbas d. Ts atrada augstu godtie kungi, urp atbraukuie zintnieki, un salga mani un vl divus sev palgos. Bet palgs es bu rt, ja nodzvou ldz rtausmai. odien es esmu pats par sevi.

Lai augstu godtie man piedod es neemu nek lieka un neko eit [neiztraucu]. Nenodaru kaitjumu ne viiem, ne viu lietai. Lai Allhs pasarg!

Ja leenda apstiprinsies un tiem ir ieeja niu nia Airamea kapens, tad tur jglabjas lielm bagtbm. Es sev paemu mazk par mazu. Taisni tik, lai vartu aizvest manus brneus uz pilstu un pardt vius dziedniekam. Un vl mazliet, lai pietiktu bagtgam dienam pc rstans. Bet, ja kas paliks pri, to es atdou mullam laai piedod man Allhs manus grkus!

Mitras akmeainas sienas spieas uz mani no vism pusm, tumsa klustm ab un aukst. T nodomjusi pret mani ko nelabu, devusi pajumti naidgiem gariem, un tie ie noslpuies vi.

Es baidos no viiem, baidos no akmeiem un tumsas. oti baidos. Bet, ja es griezos atpaka, brni nomirs. Slimba padarjusi manus brnius klusus un nolojamus, bet viu acis lielas un izteiksmgas. Es biei redzu s acis sapn; ts klusjot run ar mani, reizm ldz, reizm ar prasa. Un tad es iziros par to, pret ko dvsele protest.

Man pie muguras piesietas lpas, ar kurm var izsist tums logus, izkldint to uz laiku, iedzt stros. Bet es iededzu lpas viengi tad, kad alas sazarojas. Citdi lpu nepietiks.

Labk btu, ja ts vispr nenktos lietot. Es pierastu pie tumsas, k esmu dzv pieradis pie daudz k.

Ala paplains. Paliek vieglk elpot. Kam ir prts, lai kst piesardzgs! Droi vien eit ir izeja zemes virs vai drzk atvere gaisam.

Kpc to ir ierkojui?

Valdnieku kapens ir daudz lamatu, katra sev slpj nvi nelgtam viesim.

Iededzu lpu. Liesma svrsts ttad es neesmu kdjies, gaisa atvere ir. Man priek paceas vairki akmei. Tie atgdina zobus, gatavus sagrbt un nospiest upuri. Bet kpc ie akmei liekas man tik briesmgi? Un kpc manas acis ir piekaltas vienai vietai? Nevaru novrst skatienu...

J, j, lk, kas, izrds, par lietu... Tur, zem milzga akmens, ir saspiests cilvka skelets. Galvaskauss spd. Akmens ir uzkritis cilvkam, tikko vi uzkpa tai tur plksnei. Es ar tai uzkpu, bet vi te bija pirms manis. Vi jau samaksjis ar

dzvbu, bet ais lamats var iekrist tikai viens upuris. Veiksme uzlikusi man savu

zmogu. Bet cik lamatu vl priek?

Visucientais niu ni ma sev ldzi uz vipasauli bagtbas nebt ubagiem un ne nabagu brniem. Varbt pc mintes ar mani prsteigs nve. Griezties atpaka, kamr nav par vlu! trk!

Es t steidzos, ka spgi atsitos ar plecu pret akmeni.

Atceros brnus, paliek kauns. Ja atgriezos tuk, vii nomirs, Es redzu vius k savu acu priek. Sakiet, vai tad tas nav dvaini, ka ms varam redzt tos, kas ir tlu no mums? Izgltoti audis var paskaidrot, kpc tas notiek. Es ar esmu mazliet mcjies, bet man zinanu pietiek, tikai lai brntos. Bet, lai mltu savus brnus, pavisam nekdu zinanu nevajag. Toties lai vius izrsttu...

Lk, t ar sank, ka lieta nav tikai mlestb. Ko vrta mana mlestba uz brniem, ja nav naudas, lai vius izrsttu? Varbt mlestba tas ir oti labi, tau pati par sevi t kaut ko nozm tikai dziesms. Bet dzv vienmr vajag tai klt daudz piedevu, no kurm ikviena maks vairk nek mlestba. To man ir teikui gan tvs, gan mulla, gan manas sievas mte, gan vl daudzi...

Nodzu lpu tumsas valdjumi ir plai. Turpinu ceu uz kapenm. Allh, es atdodu sevi tavs roks!

Bet, ja Allhs neglbj tdus k es, tad lai paldz aitns! Kur glbs, to ar pielgu.

Mans augums vairs nesp, rokas nesmeldz. Prgja. Ar nogurumu vairs nejtu.

Droi vien, ja saskaittu zmes, ar kurm es atzmju savu ceu, sanktu vairk par simtu. Vai es spu pc tm atrast atpakaceu? Vai ar ts izrdsies lamatas, kad es, atgrieoties ar drgo nastu, nodomu, ka esmu prspjis viltb likteni? Tad ta aitns papriecsies...

Rpjos uz etrm, lienu... Kaut kas man saka: mris ir tuvu.

Stiepju roku pret griestiem, neatrodu tos. Iededzu lpu.

Mna na sk diet, no ts uz vism pusm lido saules zai. Bet no kurienes te saule?

Ak tu, ubags, t nav saule, tas ir zelts. Zelts te ir visur: lds, sdekos, figris, rotasliets. Zelta loksnm izgreznots niu nia zrks, kas ir taists olveidgs.

Liesmas atspdumi iededz daudzkrsainas ugunis. Galven no tm ir dzelten, zelta un saules krsa. Nekad neesmu redzjis tdu bagtbu. Cik laimgam ir jbt tam, kuram tda pieder!

Skatos uz zelta cilvku figrim un svtajiem dzvniekiem, gremdju rokas lds un klausos, k starp pirkstiem tek skanos lietus.

Bet kas tie par smiekliem atskan drgumu glabtuv? Paslpjos aiz ldes, ieklausos... Klusums... Bet te atkal atskan smiekli.

Tas tau esmu es, kas smejos! zelis! Vai tu tiem nekad neesi dzirdjis savus paa smieklus?

N, mani smiekli nekad nav bijui tdi.

- Stop, - saku sev. - Atjdzies, mui! Citdi vispr nojgsies.

Paem, cik vajag, un dodies atpaka. Nekavjies. Neko negriez otrdi un neizber. Neldzinies rukoajam nestajam dzvniekam, kur saboj vairk nek apd.

Lai zintnieki atrod visu k bija. Vi tau cerja atrast kapenes, kurs nav bijui

lauptji. Lai piepilds viu cerbas!

Apskatos visapkrt. Kur sabrt montas no ldes?

Maisu vai somu es, protams, neesmu pamis ldzi. Jo nekas t nenokaitina aitnu, k cilvku paprliecba. Iet vajag ne ar ko it k dvanu gaidot. Bet, ja paemsi maisu nek neatradsi.

Pie paa zrka stv neliels trauks ar das vciu. Noemu vciu. Trauka kakli ir plats. Tur atspd kds tums idrums. Droi vien smarvielas, ar kurm iezieda nia augumu. Nu ko, zintniekiem nksies iztikt bez tm. Augsti godtie kungi ir redzjui visdas smarvielas, nav liels zaudjums.

Kur to idrumu izliet? Pei var ieraudzt. Rt tau urp atnks daudz auu.

Trauks ir viegls, bez plm to prnesu uz tlo alas stri. Pamanu alu - liekas, ka urku.

Ko te dart urkm? nez kpc galv ienk blakus doma. , lk, kas par lietu: niu ni pamis ldzi uz aizkapa dzvi lielu daudzumu kvieu, vesela gada rau. Bet urkm to pietika gadsimtiem.

DIEZI VAI, PIE DAM PRPILNBAS TS SKTU VRIENGK VAIROTIES PAT CILVKI DARJA TPAT UN GADSIMTI DROI VIEN NEIZNKTU. J.T.

Bet trk prom! Es izleju smarvielas al un piepildu trauku ar zelta montm, kuras tik priecgi ind...

* * *

- Ttad man bija taisnba. - teica viens zintnieks otram, kad atraduma izsaukts kaislbas bija nedaudz rimuas. Leenda ir apstiptinjusies. Airamea kapenes un drgumi nav izdoma.

Vi runja lpstu skau pavadjum. Strdnieki paplainja ieeju al.

- Jums taisnba tikai pa pusei, - nesatricinm mier atbildja otrs, via gars un veikls rokas turpinja irot atradumus. Galven drguma dzvbas dzriena nav. Bet leend ir teikts:

Bet drgks par vism barg Airamea bagtbm ir dzvbas dzriens, kuru viam dvinjui audis no kalniem. Ar vienu t pilienu pietiek, lai noemtu nogurumu pc kaujas, ar vienu malku lai izdziedtu slimbu un sadziedtu ievainojumu, ar vienu kausu lai vrgam vecim pagarintu mu par pieciem gadiem. Pateicoties im dzrienam, niu ni, dikais no diajiem, sauu saule, nemaldgais Airames nodzvoja trssimt un vl trsdesmit gadus. Un, ja viam nebtu apnicis dzvot, svttais Airames valdtu vl odien...

Klt pienkuais ptoi paskatjs sarunas biedr.

Es zinu o leendu. T ir diezgan oriinla. Cits nii mira kaujas laik, bet im apnika dzvot...

- Bet ja nu ar stenb t bija? pasmaidja garrocis, aplkojot saul uzzibsnjuo neparasti skaisto briljantu. Iedomjieties: 330 gadu, un visu laiku karagjieni, kaujas, pardes, ca par varu un citas bezjdzbas. Un atkal karagjieni, kaujas, pardes... Vai tad tas viss nevar nvgi apnikt? K tur

leend:

Un eelis noteica bdgi; Ko es esmu nodarjis? Gribju daudziem audm nest labumu, bet pagarinju dzvi vienam tirnam un briesmonim par simtiem gadu. Nav man piedoanas. Un nomierinja viu otrs eelis: Nebdjies, brl. Nebs tirnam prieka no tirnijas. Bet paies gadsimti, un dzvbas dzrienu atrads nabadzgs un pazemots cilvks ar sirdi, kas pilna mlestbas. Dzriens ness dziedinanu viam un via brniem...

- Js joprojm apgalvojat, ka dzriens ir eksistjis? Js ticat dzvbas eliksram?

- Tas varja bt oti stiprs stimulators. Sprieot pc Airamea dzves apraksta, via imen bija prmantojama slimba, sirpjveida anmija vai kas tamldzgs. nia bri un msas mira agrn vecum, bet vi, pat ja atmet skaitli 333, nodzvoja pietiekoi ilgi. Visiem uzskaitatajiem karagjieniem un iekarojumiem tau vajadzja laiku...

VAI VAIRKUS NIUS VRD AIRAMES, T KA VLKOS LAIKOS NEVAR SAPRAST. BEZ TAM DAU NO IEKAROJUMIEM VAR PIELIELT KLT... J.T.

Zintnieks atbildja sarunas biedram pilngi miergi, tm neievrojot t zobgalbu. Bet tas neliks mier:

- Bet kur tad viam dvja tdu stimulatoru, kda nav pat msdienu zintnei? Kas tie par audm no virsotnm? Varbt citplantieu kosmonauti? Tas tagad mod, - vi dzlgi painteresjs.

- Mod, tas vl nenozm, ka nepareizs, - dedzgi iebilda via biedrs. Bet tie varja bt ar priesteri. Vai tad ms visu zinm par senajm civilizcijm? Jo vairk uzzinm, jo vairk brnmies. Iedomjieties, kds troksnis sacelsies akadmij, kad es rt paziou par atradumu...

Vi sajuta kdas rokas pieskrienu un pagriezs.

Tas bija viens no pavadoiem. Vi nedroi pajautja:

- Kungs, js teict, ka rt braucat uz pilstu. Vai js nevartu paemt ldz mani un manus znus? Es jau teicu jums...

- J, j, atceros. Tev vajag pie rsta. Labi, es js paemu.

* * *

Labk es nebtu braucis uz pilstu. Man bija cerba lielkais, kas cilvkam var bt. Nekas, ka cerbas pievi, - ms viss pievi aj mngaj pasaul. Tagad ar cerbas nav.

Tiesa, dziednieks atstja manus znus slimnc. Baidos, ka viam vienkri nebija spka atteikties no zelta. Es labi atceros via vrdus un it pai to, k vi tos pateica: Pret sirpjveida anmiju medicna pagaidm ir bezspcga. Daru visu, ko varu. Bet es neesmu dievs.

J, vi nav dievs, bet zelts neatgriezs veselbu. Vai tad agrk es to nezinju? Vai gaidju, ldz Allhs atgdins? N, es vienkri baidjos no neizbgam, meklju izeju tur, kur ts nav, un minju atpirkties no liktea ar zeltu. Tas ir viengais, kas mani sarado pat ar niu niu, lai noldts via vrds un via bagtba, kuru vi minja paemt uz vipasauli!

Smiltis irkst zem kjm. Es sataustu kabat montu.

Tas ir viss, kas man palicis no manu cerbu zelta...

* * *

Pirmie brnumains urkas pamanja ciema iedzvotji, kura tuvum pirms gada bija atkltas Airamea kapenes. Grauzji bija neparasti kustgi un rijgi.

Zoologu ekspedcija noskaidroja, ka ts dzvo vismaz piecreiz ilgk nek parasts,

daudz trk vairojas, unis apstklis padara ts par stu katastrofu.

Ts izncinja sjumus, nograuza mjputnus, uzbruka pat aitm un kazm. Pat medbas ar gzm un imiklijm neldzja.

Izputjus zemnieku imenes ausms pameta o apvidu.

Bet pretj virzien nca par dvainajiem dzvniekiem izdzirdjuo zoologu ekspedcijas. Un zintnieki oti ilgi strdjs, vai s urkas ir tikai pasuga, vai ar ts jizdala atsevi sug...

A10.

Anatolijs DEPROVS

PCVRDS VELSAM

2

LAIKA MANA

Анатолий Днепров. Послесловие к Уэллсу: [2] Машина времени. 1963

Amatiertulkojums no krievu valodas

Ms ieraudzjm Laika ceotju ar nokrtu galvu sot uz ietves malas. Laika mana stvja pieslieta pie sienas.

- Kpc js neatgrieaties pie sevis? Jsu draugi bs nogaidjuies.

Vi pacla galvu un greizi pasmnja.

- Minju, nekas neiznk.

- Aizmirst, no kuras dienas izbrauct?

- O n! Es to labi atceros! Bet ts vienkri nav.

- K nav?

- Dienas, kuru es pametu... Pastv diena pirms manas izbraukanas un diena pc ts. Bet ts dienas nav.

Ms izbrnti saskatjmies.

- Vai js esat lkui no laivas den? drmi pajautja Laika ceotjs.

- Protams.

- Tad lk, visa vaina ir nolptaj atsitien, reakcij. Es toreiz stipri parvos uz nkotni, bet diena... diena aizpeldja uz pagtni.

Ms ldzjtgi noptmies.

- Es prmeklju visus viduslaikus. Mani moka doma, ka mani gaida un neko nenojau.

- Piedodiet, bet js tur pagtn biei taisjt pieturas? ms pajautjm.

- Protams.

- Ttad visas dienas, kuras js pamett...

Vi pakvgi atzins.

- Bet trspadsmit ceturtdienas pc krtas 1582. gada oktobr, tas ar ir jsu darbs?*

Vi mokoi saspieda denius un atkal pamja ar galvu.

- Js nekur vairs nebrauksiet, - ms stingri noteicm un rmies klt Laika manai. Nav ko jaukt vsturi.

Laika ceotjs iekrtojs darb konstruktoru biroj un tagad svst pie bezatsitiena laika manas radanas.

* Kad Eirop prgja (skum katoi) no Jlija kalendra uz Gregora kalendru (ms tos reizm saucam par veco stilu un jauno stilu), tad, lai nemaintos datumu piesaiste noteiktm nedas dienm, kas bija svargi bazncai, varja bt das manipulcijas. J.T.

A11.

Alfrds BESTERS

Fragmentii no ststa

HOBSONA IZVLE

Alfred Bester Hobsons Choice, 1952.

Amatiertulkojums no krievu valodas - Альфред Бестер, Выбор.

Kara (nav sti saprotams kda) laik ameriknis, pc profesijas statistiis, nejaui uziet aentru, kura nodarbojas ar cilvku (visvairk bgu) prvietoanu laik. Bet aentras darbinieks mina viu no das prvietoans atrunt.

- Paminiet dzvot sveu gaism, bez centrlapkures un ledusskapja, bez visvienkrkajm zlm. Vai otrdi, dzvot nkotn ar ts koloslo tempu.

(...)

- Vi gribja tiei karalienes Elizabetes I laiku. eksprs, - vi teica, spu Armda, Dreiks un Reilijs. Pats vrigkais laikmets vstur. Es nespju viu prliecint, un lk... Izdzra glzi dens un nomira - tfs.

- Ir tau potes.

- Viss bija darts - bet ar slimbas ar laiku mains, vieni celmi izzd, citi rodas. (...)

- Ameriku revolcijas laiks.

- Nekdas sanitrijas, nekdas medicnas. Filadelfij holra, ujork malrija. Anestzija neeksist. Nves sods par simtiem sku prkpumu. Nevienas no

iemotajm grmatm vai melodijm.

- Viktorijas laikmets.

- Vai zobi un redze jums ir pilng krtb? Brilles ms ldzi nedodam. Kda ir jsu attieksme pret iru atirbm? Jsu ticba? Dievs nedod piedert pie mazkuma. Politiskie uzskati? Ja odien js skaita par reakcionru, tur bsiet bstams radiklis.

Diez vai bsit laimgs.

- Bu drob.

- Ja esat bagts - bet naudu stt ms jums nevaram. Tolaik nabadzgie dzvoja

vidji ldz gadiem etrdesmit... nogurui, izmocti. Izdzvoja priviletie, bet js tds nebsit.

- Ar manm zinanm?

- Kdm? Aptuveni priekstati par zintni? Js tau izmantojat ts augus,

nesaprazdams btbu.

- Es varu pai sagatavoties un, piemram, izgudrot radio.

- Nevar izgudrot radio, ja nav veikti citi nepiecieamie atkljumi, kas to pavada. Jums nktos radt veselu pasauli. Izgudrot un iemcties izgatavot vakuuma diodes, heterodns des utt. Skumam - iegt elektrisko strvu, uzcelt elektrostacijas, nodroint strvas prvadi, iegt maistrvu... Tas ir acmredzami. Vai js vartu izgudrot iekdedzes dzinju laik, kad vl nav pat priekstata par naftas prstrdi?

- Bet grmatas? Es vartu iegaumt un...

- Un ko tad? Apsteigt autoru? Bet tad js apsteigsit ar publiku, lastji js nesaprats un nepirks.

- Nkotne?

- Ts paas problmas, tikai otrdi. Vai senais cilvks vartu izdzvot XX gadsimt? Dzvs priet ielu? Vadt automobili? Runt cit valod, domt taj? Piemroties laikmeta dzves tempam, idejm? N. Vai js varsit pielgoties XXX gadsimtam? Nekad.

(...)

- Katrs mekl savu Zelta laikmetu. Klaidoi, mam neapmierinti, mam ce. Puse no ubagiem, ko esat redzjis, ir dkdiei, kas iestrgui laik.

- Tad tie, kuri brauc uz ejieni... dom, ka nonkui Zelta laikmet?

- J.

- Bet tas ir neprts! Vai tad vii neredz: kar, drupas, histrija... ausmgkais laiks vstur!

- T apgalvo katra paaudze. Caur gadu dmaku visi laiki, izemot savjo, iet majesttiski un zelta laikmeti.

(...)

A12.

Leonds AKINAZI

NOVROTJU DLS

Леонид Ашкинази. Сын наблюдателей

Amatiertulkojums no krievu valodas.

o notikumu man paststja draugs, pc profesijas fiziis, pc hobija pedagogs. Vi pasniedza skol pie augstskolas, kuru bija beidzis. Pc tam, kad via veck meita ska iet skol, vadja tur pulcia nodarbbas, bet vl pc tam noteica, ka jpamina pastrdt ar jaunkajiem vecumiem.

Es pat aci nepamirkinju, divdesmit pazans gados esmu no via daudz ko dzirdjis. Bet vi aizgja uz brnudrzu, kur tolaik bija via jaunk meitia, un tur kaut k t sarunja, ka vi pa vakariem paldzs. Liekas, vi to darja gandrz bez maksas, un s iestdes vadtja ilgi nevarja samierinties ar domu, ka vi nav psihs.

Un via grup bija viens zns. Zns k zns, bet... ar kaut ko vi no citiem atrs. Mans draugs mk skaidri izsact savas domas, tda profesija. Bet, lai cik vi cents paskaidrot man par o znu, viam nesanca.

Gan run k pienkas in vecum. Gan podiu lieto. Gan mannas putru nevar ciest. Bet, ja skats kopum, un nevis ciei, bet t, sniski, - moment rodas prliecba: kaut kas te nav tas.

Viens bija acmredzams - is puika nespl karu. Neskraida ar pistoli. Bet tas vl vartu bt dadu iemeslu pc. Varbt - kas viss dzv negads - viam nav televizora.

Gja laiks, mans draugs nodarbojs ar brniem, ststja viiem par pasauli un cilvkiem un pa druskai vius novroja. Un, jo tlk, jo vairk vi prliecinjs, ka ar o brnu kaut kas nav t. Vi pat izdomja paskumu, lai viu pardtu pazstamam rstam, kaut kda tur kalibra brnu psiholoijas spdeklim.

Bet dzve izlma citdi. Kdu vakaru vi rdja brniem zvaigznes - skum ar pirkstu debess, pc tam teleskop Alkors. mantia mums ar viu ir kopga, reiz nopirkm, atceroties savu brnbu un sapus...

Nu lk, vi pardja Polrzvaigzni un paskaidroja, kas ir pasaules pols... bet is brnelis t miergi piebilda: uz Zemes.

Lk, te vi paskatjs tam acs. Bija pustumsa, vakars, tau vi redzja - brns skats vi ciei, oti miergi un saprotoi.

Todien darb sievietes teica, lai vi pamrot temperatru. Sievietes, kuras viu mneiem ilgi nebija ievrojuas, - bet kas tur ko ievrot, vi tau nerun ne par plis-gofr, ne par algu, ne slimbm.

Ldz vakaram vi bija izlmis parunt ar o brnu skaidri un gaii...

Bet tas neiznca. Brnelis todien neatnca. Un nkam dien neatnca,

Bet aiznkam dien atnca viens piekljgs pilsonis, paveda manu draugu mali

un teica:

Ms aizbraucam, tpc ncs brnu izemt no brnudrza. Mums liekas, ka js labi nodarbojties ar brniem. Ar ar msu brnu. Tik labi, cik tas vispr bija iespjams... ar citas sugas prstvi.

Kamr manam draugam vrs ciet mute, ldzs nobremzja mana un sarunas biedrs noplda atvrtajs durtis, vl izmezdams: Un pie viena iznca unikls eksperiments, ms esam jums pateicgi un to neaizmirssim.

Mana pamirkinja un aizbrauca. Viss.

Noslgumam.

Diplomtu brni dakrt mcs vietjs skols. Tlk. Cilvki dareiz ir veikui eksperimentus audzinjui prtinu cilvku imen. Vlreiz pierdjui, ka prtitis pa zariem lo labk, bet run sliktk, atdevui to zvrudrz, bet ieguldjumu zintn paturjui sev.

Interesanti, k jums liekas doma tikai nevajag uzreiz pieliekt galvu vai izsliet zodu atdot cilvka brnu prtiu imen?

Vai, teiksim, prtiu brnu drz?

Ja js esat, piemram, diplomtiskais prstvis vai ANO novrotjs prtiu civilizcij?

SASTDTJA PIEZME.

Dotaj stst nek par laika manm nav. Tie veid nav. Runa te ir par novrotjiem no citm civilizcijm un citm rasm.

Tau o ideju ir viegli printerprett variant ar laiku. Btb tas pat automtiski uzprass. Tpc is ststs ir aj krjum.

Pie tda principa es aj krjum (un vispr hronofantastik) pieturos. Mani interes ne tik daudz ststa burtiskais teksts (neesmu literatrzintnieks), cik idejas hronofantastikai. Vai nu ts ir tiei uzraksttas priek, vai nav.

Izlasot o ststu, ir skaidri redzams: visa situcija brnudrz tikpat labi varja notikt ar novrotjiem laik. Skaidri hronofantastiska ideja.

A13.

Jurijs DUBROVINS

IE TRS

Юрий Дубровин. Эти трое. 1962

Amatiertulkojums no krievu valodas

Augusts, dienas vidus. Saule.

Uz solia s Ivans Matvejevis Kurilovs un strdas ar Sau ubimovu.

Pirms stundas Saa gja pa bulvri un ieraudzja savu skolotju, Zintu akadmijas korespondtjlocekli*, kur klusi un miergi pastaigjs koku pan. Sasveicinjs, parunjs par karsto laiku. Tagad s saules svelm uz nokaitta solia, nemanot garmgjjus un tepat spljoos brnu kliedzienus.

* Korespondtjloceklis otrs augstkais tituls zintniekiem aiz sten loceka jeb akadmia.

Vii ir ce. Visapkrt alc formulu, aprinu, viendojumu audzes. Zem kjm nedro piemumu, minjumu, aubu augsne. Viltgas bedres, labirinti un strupcei, maldu takas un necaurejami krmji kav viu virzanos uz patiesbu.

Saa, ce iestrdzis, izmisgu skatu veras Kurilov, bet tas ir viltgs un nesteidzas pasviest glbjoo domu.

Bumbia, ar ko spljas brni, divreiz palcas grant un trpa tiei starp strdniekiem.

- -eh! gni izdve kustgs melnacains zns un skrien pc bumbas.

- Nesteidzieties, Saa, - pamcoi saka Kurilovs un vairakkrt pasvie augup bumbu.

Saa strauji traucas pa sko ceu uz patiesbu, via fenomenl atmia pakalpgi sniedz arvien jaunus un jaunus datus.

Kurilovs pamet augup bumbiu.

Gadus desmit vecs zns balt krekl, ss biksts ar jostiu un sandals nedroi stv viu priek, klauss Saas gudri sareto runu un t dvaini viebjas.

-- Atvainojiet, - vi pki saka un izklsta formulu, uz kuru, k uz finia lentti, joo satrauktais Saa, Kurilova dzlgo piezmju skubints.

Puisna vrdiem ir tri vai svelos iespaids uz zintniekiem. Bumba aizripo no apjuku Kurilova rokm. Saa apklust un nobl. Vii neticgi skats uz znu, kur laipni smaida.

-- Es gribju jums paldzt, man liks, ka jums bija grtbas, - vi saka un tad aizskrien pie biedriem.

Uz solia paliek divi sastingui cilvki.

J, j, vii dom, T tas ar bija. Ms sdjm un strdjmies, pienca

desmitgadgs zns un vien rvien pielika punktu msu strdam. Zns brvi

rkojas ar vissaretkajiem abstraktajiem jdzieniem.

Sveloa zikre uzrauj vius aug no solia. Mirklis - un vii ir ldzs spltjim.

No strauj skrjiena aizelsies Kurilovs jaut melnacainajam znam:

-- K tevi sauc, mazais?

-- Igors.

Saa ubimovs ir agresvks. Vi uzbrk znam ar jautjumu no kodolfizikas anlm.

-- Bet vai tev ir zinms, ka...

Laikam jau znam tas ir zinms, jo vi atplaukst smaid, nekavjoties noskaidro jautjuma btbu - un mirkl, kad Kurilovs, apspieot negribtu skaudbu, izem kabatas lakatu un sk ar to vdinties, jautjums jau ir atrisints.

Tad zns piekljgi un nepieaujot iebildumus pazio:

-- Sprieanas metode, kuru js lietojat, ir novecojusi! Iedomjieties, ka js gribat izptt zivju paradumus un td izvelkat zivi no dens! Ms skol mca, ka ikviens jautjums jem kopsakarb... Piedodiet par piemru...

Zna roka zibengi savc kop vairkus dadas dabas faktus, saspie tos dr un brnums! atliektaj plaukst rodas kristlskaidra doma.

Zintniekiem doma ir prsteidzoi jauna, lai gan Kurilovs gatavs apzvrt, ka jau ir bijis tuvu tai. Nu protams! T viam reiz jau pavdja... Maskava... Saruna ar ameriku fizii... sajta... tlt, tlt!...

Pavdja un nozuda. Un tagad to burvju veid atkal atgrieza desmitgadgais Igors, fenomenls zns balt krekl un ss biksts.

-- Ko es nodarju! zns pki noskumst.

-- Ko? Ko? sabstas zintnieki.

-- Ttis un mamma... Vii mani mekl. Es tau viiem neko nepateicu, aizgju splties, un viss.

Zintnieki skats turp, kur ar vaingu sejas izteiksmi raugs zns.

Ttis un mamma skrien, steidz, ierauga znu, mj viam.

Kurilovs klusi un sajsminti saka:

-- Senie griei...

Saa ubimovs vienzilbgi apstiprina:

-- J...

Igors izbrnts paskats uz viiem:

-- Nav senie griei... Normli cilvki mans ttis un mmia...

Ttis un mmia pieskrien dlam klt, un ttis visiem saka:

--Sveicinti!

Dlam:

-- Kur tu pazudi?

-- K t var? mamma ir sautusi.

-- Uz manu! saka ttis. Tlt uz manu, citdi ms neaizlidosim!

-- Uz redzanos! saka Igors zintniekiem.

-- Uz redzanos! saka zintniekiem ttis un mamma.


Roks sadevuies ttis pa kreisi, mamma pa labi, vid zns noslpumainie

balti rbtie trs dodas pa bulvri. Zintnieki pieer sevi tksminmies par viu skrjienu...

Pc tam Kurilovs, ausms, cik tri noslpums izsld viiem no rokm, liek Saam:

- Saa! Js esat jauns un stiprs skrieniet aiz viiem, nepalaidiet!

Saa tri nozd. Kurilovs, ik pc divdesmit metriem atpzdamies un klusi lamjot vecumu, noskrien divus kvartlus un ierauga sava skolnieka garo augumu.

Skolnieks stv neveikl poz un skats debess.

Kurilovs nikni kliedz:

-- Palaidm!

Saa pki iesmejas un papurina galvu.

Tad via smiekli spji apklust. Saa saka:

-- ie senie griei... Vii ir no turienes...

-- No kurienes?

Saa sk vstjo ton:

-- Es vius pancu. Jautju, kas vii tdi. No nkotnes! vii man atbildja.

Es tad devu mjienu, ka mani neuzjautrina viu joki. Vii atkrtoja savu atbildi.

Kdu laiku es skrju apjucis. Vii ska sav starp runt par kaut kdm problmm vadbas iekrt. Ttis teica, ka Igors nospiedis ne to sviru un vius atnesa urp, pagtn. Mamma teica, ka tagad Igoram veselu gadu neuztics tik saretu manu. Zns kaut ko iebilda, bet ar tik bezdievgi daudz nesaprotamiem terminiem, ka ttis saldzinja viu ar dzvu tehnisko rokasgrmatu. Mani tas nez kpc sasmdinja, es nosprauslojos, bet vii atskatjs uz mani un iesmjs.

Uz trotura stvja kda spdoa mana. Garmgjji zikrgi skatjs, rokm aizskra... ie trs pieskrja pie manas, es apstjos piecus metrus no ts. Atvra lku, tvs uzsauca cilvkiem: Ldzu, paejiet tlk, tlk! Lka aizvrs, mana nodrebja, ska vibrt un pki pazuda!

Visi pc paraduma ska vrties debess, mekljot ts pdas. Bet t tau necls gais, vienkri pazuda!

Un tad es noticju visam, ko vii man teica. Vii ir no turienes... Patiem no turienes!

Saa apklusa un iesmjs.

Kurilovs tagad saka vi biei redz sapn znu Igoru. Igors spl futbolu un ststa par antidaim. Kurilovs ststa sapni un smejas.

-- Viss pareizi! Viss pareizi! Tagad es sprotu vrdu nkotne. Nkotne ir desmit gadus vecs zns, kur prvalda visu laiku visu niju domu bagtbu!..

Bet Saa ubimovs sapos redz trs: vrieti, sievieti un znu. Vii skrien, un vii ir skaisti k lieli balti putni.

A14.

Leonds AKINAZI

NOVLIET MAN LAIMGU CEOJUMU

Леонид Ашкинази. Пожелайте мне счастливого путешествия

Amatiertulkojums no krievu valodas

Vieglk ir notict, ka ar laika ceojumiem nodarbojas msu enilie pcncji vai Valzivs Tau iedzvotji, nek kaimi izgudrotjs, kur pievienojis zagtu dzemotoru izgztuv atrastai trauku mazgjamai manai. Tpc, kad mani ska prvietot laik, es nesku sdzties biedru ties*.

* Nevalstiska institcija ar tdm k tiesas funkcijm, ko vienu laiku minja ieviest PSRS (tas ir, ciktl partijas prvaldtaj PSRS vispr varja bt kas nevalstisks). J.T.

Pirmais gadjums bija pirms gada. Prvietojums bija uz kdm divm mintm nkotn, bet pati uzturans tur ilga daas sekundes. Tas notika t: grmat, kuru es lasju, izrdjs atvrta cita lappuse. Pc tam burtu kontras izplda, un viss atgriezs atpaka. Es lasju tlk un ldz tai vietai tiku divs mints.

Pc mnea bija otrs tds gadjums, bet pc tre es sapratu, ka t nav nejauba. Bez tam notikumi bija prk regulri: preczi reizi mnes, bet skot ar astoto gadjumu reizi ned.

No t izrietja, ka tie nav citplantiei, bet ka msu pau nkotn msu pau pcncji eksperiment, un kalendrs ldz tiem laikiem nav mainjies.

Prvietojuma distance laik arvien auga. To es uzzinju vienkri noliku uz galda pulksteni ar kalendru. Uz doto momentu prvietojuma distance sasniegusi piecdesmit gadus.

Nkotn es uzvedos klusi k pelte: cenos pat neaudt. Laika jau ar pai nav: divs mints var paspt iegaumt pulkstea rdjumu un pabrnties par datumu kalendr.

Notiek tas viss ceturtdiens pc vakarim.

Skaidrs, ka msu cienjamie pcncji veic savus eksperimentus reizi ned, grib dabt mani pie sevis, bet pagaidm vl nevar ziot par sekmgu plna izpildi.

Es uzrakstju testamentu, kur ir drusku neparasts lgums - pc manas nves vai pazuanas neaiztikt galdu un pulksteni. Un regulri maint pulkstenim baterijas.

Nekda lepnuma par to, ka esmu kuvis par eksperimentu objektu, man nav. No kurienes das clas jtas jrascciai?

Jo vairk tpc, ka t ir tras nejaubas lieta. Pc tik un tik gadsimtiem taisni aj viet stvs t eksperimentl ierce un drobas tehnikas inspektors reizi mnes kritizs to pau pcncju par neakurtu iezemjumu vai vl par kaut ko.

Kopgs jrascciai un man, cilvkam, ir tas, ka notikumi nav msu var. Bet

starpba ir t, ka es varu pamint saprast, kas notiek.

Man iet, ka nkotne var inicit prvietojumus laik ar vienu mri - iegt informciju par pagtni, pie tam tdu, kuras nav materilajos nesjos.

Piemram, kds zintnieks XXX gadsimt interesjas, k dzvo cilvki XX gadsimt. Bet vi baids, ka XX gadsimt via interesi par cilvkiem saprats nepareizi. Un labk grib izvlties objektu un paemt to uz XXX gadsimtu.

Man, ldzu, tdu trku, ne no cemalas grvja. Un nekdus jaunos talantus, tie nek nezin par dzvi. Tehniis centgi groza klous. Ah... vl drusku pa labi... Pirmie minjumi, protams, ir neveiksmgi trkst enerijas, lai aizvilktu ldz galam, un objekts tiek nomests atpaka.

Tas ar notiek ar mani ceturtdiens pc vakarim.

Sieva brns: kpc esmu pascis iepazties ar atbraucjiem - no puu tirgotjiem erjomuku tirg ldz rzemju tristiem. Es atvedu vius pie sevis mjs, dinu, dzirdinu un izjautju, k vii dzvo, k dzvo pie viiem, k dzvo tur, kur vii bijui, jautju, jautju, jautju...

Lieta tda. Kad es sapratu visu, kas eit uzrakstts augstk, man rads jautjums: ko es viiem teiku? Tiem, kuri groza klous?

Statistikas datus? Tie viiem jau ir, tas pirmkrt. Otrkrt, no tiem datiem, kuri viiem tiks, ne visai bs redzams, k dzvo cilvki. Vai ms zinm, k dzvoja cilvki tikai pirms kda pusgadsimta? Vai ms to saprotam, jtam?

Piemram, par jdzienu dzves kvalitte visu laiku strdas filozofi, sociologi, demogrfi. No kurienes ms zinm, k msu dzves kvalitti saprats XXX gadsimt? Varbt vii man jauts, cik reizes darba dienas laik es apsprieu futbolu bet, izdzirdjui atbidi, sts mani rstties?

Bet man nav laika izstrdt dzias teorijas katra ceturtdiena var izrdties pdj. Man vajag pc iespjas trk un pc iespjas vairk uzzint. Uzzint pasaul pau vienkrko un pau saretko lietu k dzvo cilvki. Bet tam, iet, ir tikai viens pamiens sarunties ar cilvkiem un pc iespjas uzmangk vios klausties.

Izvairties no t, kas mani gaida, ir vienkrk par vienkru nolikt galdu cit str (jrascciai tomr ir sliktk nek cilvkam, via nevar aimukt no notikumiem uz citu bra stri).

Un vai t nav dezertana no odienas problmm bgana uz rtdienu?

Bet, ja rtdiena pastv, ttad odienas problmas tiks atrisintas. Bet, ja rtdien ir ieinteresjuies, k dzvo odien, - varbt to ir dergi zint, lai risintu rtdienas problmas? Varbt viiem ir aubas, vai pastv partdiena?

Jebkurai tehnikai jo vairk ekeperimentos mdz bt bojjumi, mdz bt avrijas.

Novliet man laimgu ceojumu.

A15.

Georgijs LAVROVS

JAUN PAAUDZE

1971

Г. Лавров. Новое поколение \\ НФ-14. 1974

Amatiertulkojums no krievu valodas

Koridor noklaudzja durvis.

- Noslauki kjas, - teica sieviete, kura stvja pie plts.

Bija dzirdama ti skaa elana un kana. Sievietes dzirde uzreiz saklausja ais skas ko nestu .

- Nav ko tlot, - via teica. Vai nu noslauki, vai noauj pavisam.

Dls ieskrja istab bez apaviem, iesvieda portfeli str un palda zem galda.

- Kurp tevi nes?

- bias, - pazioja dls nerts pozas saspiest bals.

Beidzot bias bija izmakertas un uzautas.

- Nu k skol? mte jautja. Trijniekus neprnesi?

- N, neko neprnesu...

[Trijnieks 5 ballu sistm nozmja apmierinoi, t vl bija sekmga atzme, bet lielk daa vecku par to tomr pai priecgi nebija. Sast.]

- Ej mazgt rokas, mgi tev jatgdina.

Zns aizgja uz virtuvi un pabza rokas zem krna. K vienmr, vi palaida prk stipru strklu. Mte bi paskatjs uz lidojoajm akatm, bet neko neteica.

- Bet mums odien skol bija vsture. Interesanti!

- Ko mcjties?

- Par eingradas blokdi. Un filmu rdja. Par kara pieminekiem pilst.

- Filmu? Nu, nu... Slauki rokas un sdies st.

- Bet ko es atstiepu, - ar pilnu muti teica zns. T tik ir manta!

- Droi vien atkal no izgztuves. Nu kpc? Btu aizgjis un nopircis. Labk es iedotu naudu nek tu stieptu mjs visdus draus!

- Bet, mamm, tas nav drais. Veikal tdu nenopirksi. Bet es... es tau bvju laika manu...

- J, j, - sieviete nopts. Tikai nelien vairs rozet. Atkal prdedzinsi korus.

- Labi, es kaut k nebt ar baterijm... odien bija kontroldarbs aritmtik, - vi pki atcerjs. Es divus uzdevumus atrisinju, bet piemrs ar dam man sajuka.

Mte apbdinti sarauca pieri.

- Tpc, ka nodarbojies ar niekiem, bet stundas, k pienkas, negatavo. Ttad atkal trijnieks?

Mamm, es izlabou...

- Izlabou! Nevajag vius dabt. Un par ko tu tikai dom? Jau treais ceturksnis.

[Toreiz mcbu gads daljs etros ceturkos. Tagad pat nezinu: trimestri? semestri? Sast.] Bet tu lo pa izgztuvm un tr elektrbu. Ja to elektrbu, ko tu notrji izpriecas pc, blokdes laik, kad cilvki sdja pie kvpenm...

- Es ne izoriecas pc, - klusi noteica zns.

- Ek! mte aizkaitinti atmeta ar roku. Vai tiem nav kauns saemt trijniekus? Padis, aprbts, skol jums rda kino. Bet mums pat mcbu grmatu gandrz vai nebija, bet ms mcjmies. Un centmies.

- Bet vai tiesa, ka eingrad mira no bada? pajautja zns.

- J, - cieti atbildja mte. Mira.

- Pavisam nebija ko st? zns uzmangi pacla acis.

Mte maisja ar karoti kastrol, bet seja viai bija tda, it kkaut kas sptu.

- Dzrm vrtu deni. Un labi, ja bija maize. Ne tda blokdes maize. Tu to nebtu mut mis.

Zns nolaida galvu, mehniski velkot ar dakiu pa vja gaizilo malu.

- Neirkstini! pakliedza mte. Un tlt pabeidz damo! Re, vi no kotletes degunu prom griezs...

Zns nopts.

- Nept, kas tev ko pst? Es tav vecum paldzju drupas novkt, rinds stundm stvju. Bet nakti ar draudxeni gjm pc dens. Un vl ar cauru spaini.

- Pat dens nebija?

- Nek nebija. Tikai bads, aukstums un apaudes.

- K tad varja izdzvot?

- Izdzvojm. Un vl strdjm. Un mcjmies, nevis k tu. Un karojm. Un...nemcies man virs. Tev tas ir vienkri tpat, bet man ir smagi atcerties.

Vii paklusja.

- Zini, mana mana ir gatava.

- Nu,nu, - teica mte, nenovroties no plts.

- T gribjs nokt nkotn, - vi noukstja pc kda brtia.

Mte pavpsnja.

- Vispirms salabo koridor gaismu. Vismaz kaut kds labums no tevis bs.

Zns itin labprt pielca kjs.

- Vienkri lampia bija izdegusi, - vi pavstja pc mintes. Tli ieskrvu jaunu.

- Bet vai brniem nemaz nebija rotalietu? vi pajautja, atgriezies virtuv.

- Kdiem brniem?

- Blokdes laik.

Mte novrss no plts un paskatjs uz dlu.

- Tu btu gjis pastaigties, vai, - via teica noguru bals.

- J...

Vi devs pie sava skapa. Tur gulja liela skrda krba. Krb bija iztaista sprauga montm. o naudu vi krja lielajam akumulatoram. Ar du akumulatoru laika mana vartu izdart daudzas prvietoans. Bet ar bateriju... Zns pama krbu un kdu laiciu turja to roks. Metls bija smags un auksts. Tad zns pama skrvgriezi un, iebzis spico galu zem vcia, no visa spka iesita pa rokturi. Krba apgzs, vci atlca nost, un montas izbira uz grdas. Aprakstot lokus, ts ar indou gls uz parketa.

- Ko tu tur dauzies? jautja mte. Nesadauzi neko!

- Man nokrita krjkaste, - atbildja zns. Stvot uz ceiem, vi ska uzlast naudu un likt to kabats. No smags sknaudas bikses viam nokarjs.

- Es aizeju, - ieskatjusies istab, noteica mte. Atgriezos ldz septiiem. Neskrien prom no stas. Rozeti neaiztiec. Stundas sc gatavot agrk.

Noklaudzja durvis. Zns vl nedaudz pasdja uz grdas, tad gja pie savas manas. Par to, ka t viu nogds, uz kad vien vlies, vi neaubjs. Bet k vi atgriez-sies...Ja nu baterijas ldia nepietiks?... Ja nu vl kas?... Vi saprata, ar ko risk.

Veikali bija tepat blakus, evas prospekt. Dls pama lielu svtrainu saimniecbas somu, kura karjs virtuv, un uzmeta mteli. Jau no prieknama vi atgriezs un ielika som savu veco dzelteno lci ar spdom acm...

... Pa aizsniguo krastu vijs tacia. Bija skaidri redzamas ragavu slieu pdas. Visa tacia bija apledojusi. No rta cilvki gja pa kreiso pusi ar ragavim un vienkri ar spaiiem uz evu, bet pa labo pusi atgriezs ar pilniem spaiiem, kur virspus peldja ledus gabalii. Bet dakrt cilvki nca uz evu ar nakt un tpat nakt atgriezs. Nakt bija mazk bstami. Tiesa, vajadzja bt piesardzgam. Tacia cilpoja starp bumbu un viu bedrm. Un katru dienu t mazliet mainja kursu, apejot svaigas bedres.

Tonakt pa celiu brida divas meitenes, velkot aiz sevis ragavias ar dens spaini. Spainis bija caurs, un meitenes abas pc krtas spieda ciet caurumu, un no t uz cimdiem krjs ledus. Apstties bija bstami: slieces piesala pie sniega. Bet vias tomr apstjs.

Uz celia stvja neierasta lieta liela svtraina soma. Soma traucja pabraukt garm, un viena no meitenm gribja to nogrst no cea. Bet pieliekusies via pkdi uztvra pilnogi neticamu smaru... Via ielaida roku som iek un izvilka... desas lkumu. Bezgala izbrn meitenes skatjs uz desu, pc tam viena uz otru, tad pavrs visapkrt bet ieraudzja tikai kdu znu, kur netlu stvja pie kdas metla kaudzes. Znam mugur bija viegls mteltis, vi bija ievilcis rokas piedurkns un mjs, sitot kjas pret zemi.

Pie apvra izcls skaa. Meitenes zinja, ko t nozm. Vias parva ragavias, para somu un skrja, kurp rdja finiera bulta. Pris reizes vias atskatjs, bet tikai patvertn saprata, ka zns nav skrjis aiz vim, ka vi nekustjs ne no vietas, tikai stvja un kaut k dvaini raudzjs vim nopaka. Bet meitenes tlt par to aizmirsa, jo visu aiznoja drg smag soma...

Kaut kur aizmugur, no kurienes vias tikko bija atskrjuas, sprga bumbas.

Nkamaj dien tacia izdarja jaunu pagriezienu...

...- Kur vi tomr ir palicis? jautja tvs. Vienpadsmit stunda.

Mte staigja pa istabu, vrgi ieskatoties.

- Portfelis turpat gu, kur vi to nometa. Ttad stundas pat nav scis gatavot. Krjkasti izgrbis pa tro... Savu slaveno manu, paldies Dievam, kaut kur

aiznesis. Bet par to sadrjis sienu, apmetums mtjas uz grdas. Un pat nav

iedomjies uzslauct. Kas tie par brniem, ak Kungs!

- Pati izlutinji, - noburkja tvs.

- Un vl somu aiznesis, - atskanja mtes balss no virtuves. Tagad vai nu saplss, vai nosmrs. Pavisam jauna soma bija. Es to nopirku tpc, ka t man atgdinja brnbu.

- J, zinu... atsaucs tvs. Liekas laiks viu noprt.

- Bet ja nu kaut kas ir noticis? lni noteica mte.

SASTDTJA PIEZME.

Te ir pardts tik daudz iespju, k un kpc zns varja aiziet boj. Bet lieki ir atgdint, ka ts visas nav obligtas kur nu vl ar laika manu, pat ja ir vaka baterija...

A16.

Dmitrijs BIENKINS

DIKTATORS UN LAIKS

Дмитрий Биленкин. Диктатор и время. 1991 (19...)

Amatiertulkojums no krievu valodas

Diktatora mundieris mirdzja zelt: uzplei, akselbantes, cilpias... Vstnieka uzvalks bija melns un pieticgs. Liks, ka diktators ir visuma apgaismotaj pus, bet ap vstnieku valda mga na. Vii bija seni un labi pazias un, divat esot, iztika bez diplomtisks etietes.

-- Man ir svarga vsts, - teica vstnieks.

-- Esmu pati uzmanba, - teica diktators. - Kas t vl par kasti?

-- T ir dvana.

-- Es dotu priekroku ilgtermia aizdevumam.

-- Pc sudraba alkstoais neredz dimantus.

-- Ms esam sena nciju, un mums ir zinma cita gudrba: dimantu racjs neredz debesis.

-- Kam viam debesis? Mani js neapvedsiet ap stri: rt visas avzes raksts, ka Diais Tautas Dls ir piemis vstnieku, bet komunik diosies jsu aforisms. Ldzu. Bet ms esam jauna ncija un dodam priekroku lietiai valodai.

Diktators tikko manmi sakustjs. K visi varaskrie, vi ienda vien tos, kas bija stiprki par viu, prjos vi nicinja. Vstnieku vi ienda.

-- Js gribat iebilst?

-- Ko js, - diktators ierasti pasmaidja. Ko ml, ar to nestrdas. Ttad js sakt dvana. Kas tad in kast atrodas?

-- Futurovizors.

-- Kas, kas?

Vstnieks piecls, via kaulainais augums krakstdams iztaisnojs, vi piegja piemasvs kastes, kas stvja uz galda, nospieda kdu pogu, un kastes priekj sienia pavirzjs snis. Pardjs savda aparta panelis. Neliels ekrns piera tam zinmu ldzbu ar televizoru.

-- Js tau satrauc sazvrestbas? laipni apvaicjs vstnieks.

-- Nemaz, - noskaldja diktators. Tauta...

- Tauta ar jums, ar jums! Es lasu jsu avu ievadrakstus, kad gribu trk iemigt. Bet js tau neatteiktos no iespjas zint par apvrsuma gatavoanu vl pirms doma radsies sazvrnieku prtos?

-- Paskaidrojiet, - diktators igli aplaizja pki izkaltus lpas.

-- is aparts, - pamcoi sacja vstnieks, - auj ielkoties nkotn. Par darbbas principu es neststu diens netop gardks no izskaidrojumiem. Js iesldzat ekrnu. Lk, eit ir laika izvlne. Pieemsim, js interes, k tas laukums aiz loga izskatsies pc gada. Ekrn js to visu ieraudzsiet. Raidanas un uztveranas rezerves caurules - ts ir te klt - aus jums fikst nkotni vel daos telpas punktos pc jsu izvles. Skaas dieml nav, aparts uztver viengi gaismas informciju. Bet es ceru, ka ar to pietiks, lai...

-- Tomr nesaprotu, - prtrauca vstnieku satrauktais diktators. Pieemsim, es tur redzu... ak Kungs, k gan tu pieauj tdus brnumus! Pieemsim, es redzu, k js sakt, nkotni. Kds no t bs praktiskais labums? Tas, kas tur noticis, jau ir noticis!

-- J, ne velti js valdt o valsti! vstnieks tiki tikko neuzsita diktatoram uz pleca, tau laikus piebremzja. Js ieskatjties pa problmas sakn.

Bet lieta tda, ka ekrn bs redzama dabisk nkotne. T, kura iestsies, ja notiku-mi ies pai par sevi, nekontrolti. Tau, ja js konstatsiet, ka pc gada, diviem vai trim notiks kas... hm, ne visai patkams, un noskaidrosiet to apstku virkni, kas pie t novedusi, - tad kas jums traucs ietekmt os apstkus, vl pirms tie raduies?

Un, kad js veiksiet vajadzgs korektvas, nkotne tlt mainsies. Un js tam varsit sekot, pateicoties futurovizoram. Saprotat?

-- T... diktators ska tri soot pa istabu. T... Ttad... Ah! Bet pagaidiet, - vi strauji pagriezs. Kpc tad js pai sav zem...

-- Tpc, ka mums ir demokrtija, - vstnieks piekljgi paskaidroja. Pie sevis ms nevaram stenot eksperimentu piln mr.

-- Skaidrs! Diktatoru prma emocionls paclums, tds pat, k pie pa ovcijm. Vi sasljs, krtis nozibsnja zelt. pateicos jums tautas vrd! o pakalpojumu ms nemam neaizmirssim.

-- Instrukcija ir pielikta klt. Vlu pankumus.

Vstnieks paklanjs un izgja nopietns un lietis cilvks bez fantzijas, kura viam pauksttu, ka vi ir ne slikti kristietim ticis gal ar velna lomu.

Diktators vienmr rkojs nekavjoties, atceroties, ka lode ir labkais arguments un t atstj stobru moment.

Tau, lai k vi nesteigtos, vi vispirms prbaudja, vai rpus kabineta nav nek aidomga, un tikai tad izma apartu no kastes. Pc pris mintm futurovizora caurule jau skatjs uz laukumu.

Diktators trsreiz izlasja instrukciju un ar trsm pabdja laika skalas sviriu par gadu uz prieku.

Ekrns iegaismojs. Taj bija redzams tas pats laukums, kas aiz loga. Gjji tpat patvrs palmu skopaj n, tpat ietiecs blganaja debess Svts Marijas zvanu tornis...

Bet n: ekrn nebija balou, kuri patlaban cierja pa laukumu, un pie Neatkarbas obeliska stvja viena mana, nevis divas.

Kas tas?! Diktatoram ska trct rokas. Uz operas tetra sienas nebija via portreta.

Vi nodomja: Bet varbt es sagribu pavlt, lai t nebtu? bet, vl pirms to nodomja, jau zinja, ka vi to nekad negribs.

Viam kuva baisi. Mundiera vadmala apma muguru k karsta komprese.

Ar drudainu kustbu vi notmja apartu uz avu kiosku iepret pils logiem unuzgrieza maksimlo palielinjumu. Laukums atkps aiz ietvara un avzes lapa aizma visu ekrnu, tau rindias aiz uztraukuma lkja diktatora acu priek.

Vi pavlja sev nomierinties. To vi vl mcja, un rindias nomierinjs.

Avz bija kaut kdi skumi. Diktators ska ar mikrometru virzt atpaka dienu skaitt-ju. Virsraksti, reklmas, karikatras griezs k kaleidoskop. Stop! Raksts saucs: TIESA BRVBAS BENDM. Jau pirms rindkopas izskaidroja viam visu. Tagad, kad ms godinm atbrvotjus, kuri ska sacelanos pret asiaino tirnu, pulkveus Filensio Grappu, Endo Sarmado, kapteini Hunleju Orku un...

Diktators pievra acis. Tagad vi zinja, kad, kas un k viu gzs. Prjais viu neinteresja.

Diktators nesteidzgi pasmaidja. T vartu smaidt svina maska.

Tagad vi ir visspcgs. Ar futurovizoru viam tagad nekas nav bstams. Pat zieme-nieku, to, kuri uzdvinja apartu, nelastba. Vi jau iepriek saskats visus drau-dus. O-o, viam ir smaga roka, stipra roka un varens, as un mrtiecgs prts.

Vi pacla klausuli.

-- Nekavjoties arestt un nogdt pie manis pulkveus Filensio Grappu, Endo Sarmado un kapteini Hunleju Orku!

Lk, tas ar viss. Vi izbauds viu apjukumu. Pc tam izncins vius. Bet vispirms piespieds laizt viam zbakus. Uzmums tiks publicts tai pa dien un tai pa viet, kur bija jbt rakstam Tiesa brvbas bendm. Ak Kungs, vi tau tagad var nkotni izvarot k tdu palaistuvi!

Skaisti! Tagad apskatsim rezulttu. Portrets joprojm karjas pie sienas un pat lielks nek iepriek. Ah, garmgjji loka ceus t priek. Nu tas jau ir par daudz... Kaut gan kpc par daudz?

Aiz sajsmas piedejodams, diktators pavirzja sviriu uzreiz par trim gadiem uz prieku. Un atsprga no ekrna.

Laukumu piepildja plis. Zibja plakti: Nvi varmkam!, Lai dzvo brvba! Plis pars, un diktators ieraudzja cilvku uz ceiem un ar asiainu seju. Krts kaut kas notrka: diktators pazina sevi.

Nkotnes avzi. tri! Kas sagatavoja sacelanos? Vrdus! Vsturi uz pratinanu! Adatas zem nagiem! Run, maita!

, tad lk k: skas ar streiku rpnc Sito. Studentu demonstrcijas. Aitatoru runas, svrstbas armij. Aizscju vrdi... Uf-f-f!

Diktators nometa mundieri, kaklasaiti, atlaida vagk jostu uz olveidg vderia un pa telefonu nodiktja pavli. Noaut septidesmit devius cilvkus pc saraksta, rpncas Sito teritorij izvietot lometjus, slgt universitti.

Krtb.

Eelt,

Mans mais,

Atnc ovakar,

Mans mais...

murrja diktators, izjtot vis ermen patkamu vieglumu.

Vi nesteidzs skatties ekrn. Vi izbaudja gaidas, k izbadjies garddis izbauda kras pusdienas. Tomr zintne pastv ne velti. Protams, kaitgas idejas var bt ar zintniekiem. Nekas, lai vii dzvo. Atliek viiem uzrkt un viss. Tauta atbalsts. Tautai ar nepatk gudrinieki. Tautai patk vi. Vl nav bijusi neviena parde bez tau-tas ovcijm - viam. Viu ienst tikai trakie... Ideja! Vajag nordt rakstniekiem: kur grib prmaias, kas nav apstiprintas no augas, tas ir psihiski slims.

J, vi ir sts nijs! Dzv izofrnija ir - ttad tai jbt ar politik, tas tau acmre-dzami!

Diktators paskatjs uz ekrnu. Tagad (tas ir, pc trim gadiem) pri laukumam kar-js plakts: Lai dzvo politisks izofrnijas teorija!

Diktators aomierints pamja ar galvu. Vi jau skaidri redzja jauns teorijas pamatus.

Infekciozus slimniekus izol, bet nenonv. Lai neizplattos graujoas idejas, aizliedz un dedzina grmatas... bet kpc slimniekus tikai izolt? Tas jprskata. irurgs slim-nieka izveseoans vrd izdara amputciju. Diktatoram ncijas izveseoans vrd vajag izdart galvu amputciju. Un vl: diktatoriem ir jbt zintu akadmijs un j-valk balti mundieri.

Pdjais gjiens viu mazliet samulsinja. Liekas, vi aizgjis par tlu. Nekas, filo-zofi pieslps, vi moi nodomja. Un pavirzja laika skalas sviriu vl par gadu.

Plakts bija pazudis, bet via portreta viet bija Marksa portrets.

Nu, nu! sevi nomierinja diktators. Tlt noskaidrou vadous...

oreiz barveu saraksts izrdjs vl lielks. Diktators nodiktja to drobniekiem un nepacietgi pavrs ekrn.

Portreta nebija. Nebija ar paas tetra kas. Turdamies tlk no drupm, pa laukumu staigja rzemju zaldti.

Ttad revolcija vienalga notikusi, - mehniski nodomja diktators. Un stvoklis bija jglbj vstniekam. Bet ja t...

Ja t, tad vi nenotursies ne pusgadu. Vstnieks, protams, ar seko nkotnes izmai-m. Un attiecg korektva bs savlaicgi novkt lzeri. Viu.

Diktatora smadzenes bija patnji iekrtotas. Viss negantbas, ko vi darja ar citiem, bija gudras, pareizas un kalpoja valsts labumam. Viss, ko darja pret viu, bija nozie-gumi, nelietgi un riebgi. Via viedoklis vienmr bija patiesba, tpat k via pretinie-ku domas vienmr bija nepatiesba. T bija iekrtotas via smadzenes, t bija nost-dta propaganda, t tika audzinta tauta, citdi nemaz nevarja bt.

Diktators sadudzis sdja pie futurovizora, kura ekrn marja svezemju kareivji. Tagad vi kvli un neganti ienda imperilistus. Vi tos vienmr ir ndis, vi tos nda, vl pirms kuva par diktatoru, vi tos nda, kuvis par diktatoru, vi pat kuva par diktatoru, lai celtu tautu cai pret imperilismu, kurai veltta visa via dzve.

Bet, lai k vi nebtu nomkts, lai kdas jtas viu nepremtu, via domas, mekl-jot glbiu, grozjs pa veco, dzii iebraukto sliedi. Nekds brnums, ka pazibjus no-jausma biu pilnb apmierinja. Vajag tau pastvt absoltajam ldzeklim dumpju un neapmierintbas novranai!

Diktators pielca kjs. K vi varja aizmirst, ka amatnieciskas pieejas laiks ir beidzies!

...Skaitoanas centra vadtjs, samis uzdevumu, neska drebt no bailm, kaut ar vartu apjgt, kas pa lietu. Vi nicinja gan diktatoru, gan via rema melus, bet vi pieturjs pie zintnieku vid izplattas filozofijas. Es varu pozitvi ietekmt eko-nomikas attstbu, esot pie vienas no ts svirm, un es godgi izpildu savu pienkumu. Politika no manis nav atkarga, lai ko es ar nedartu, un tpc par mubm, kas no-tiek tur, es neatbildu.

Diktators zinja par iem uzskatiem un bija ar tiem oti apmierints. Kurintjs, kas ctgi rpjas, lai kurtuve labi strdtu, vienalga, kurp traucas kuis uz paradzes salm vai uz rifiem -, ir dergs radjums, vienalga, ko vi tur dom par kapteini...

Un tomr tika dots rkojums pc darba paveikanas novkt visus t veicjus. Diktators nevarja pieaut vissvargk valsts noslpuma nopldi.

Trs dienas kiberntii ms ar futurovizoru, ar manm izemot cauri visus nkot-nes korianas variantus. Trs dienas diktators nevarja atrast sev paliekamu vietu.

Ceturtaj dien ilgi gaidt atbilde uz jautjumu: K UZ VISIEM LAIKIEM IZBEIGT NEAPMIERINTBU, NEMIERUS UN REVOLCIJAS? beidzot tika saemta.

Manas padoms bija ss.

-- Vajag izncint tautu.


A17.

Aleksandrs ZIBOROVS.

FIRDOUS

Александр Зиборов. Фирдоуси. 1984

Amatiertulkojums no krievu valodas, aptuvens un sasints.

J, neslpu, noskaojums man ir nelgs.

Kpc?... Tas ir gar ststs.

Bet, ja js t gribat, - ldzu, izststu. Man pat ir nepiecieams to visu izrunt.

Ar ko skt? Js, protams, labi zint Firdous un via dieno pomu hnme. Nevar aizmirst ts varous, dio Rustamu, apvelttu ar ziloa spku, un via nelaimgo dlu Suhrobu, vareno Isfandijru, cietju Sijvuu, vareno jaunavu Gurdafaridu... Vrsmas par viiem ir k liesma no vrdiem!

Tikai nedomjiet, ka es esmu dzejnieks vai rakstnieks. Ar viiem esmu saistts netiei, k lastjs. Strdju pieticg LM vadtja amat. Vrd man ir Negmats. Bet LM ir laika mana.

Kauns atzties, vl nesen es maz ko zinju par Firdous, kamr man dzimanas dien neuzdvinja niu grmatu - hnmi. T atstja neizdzamu iespaidu. Teikt, ka grmata man patika, - nepateikt neko. Es raudju, kad Rustams iedra nazi Suh-roba ermen, nezinot, ka kst par dla slepkavu.

Kad grmatu izlasju, viss man prmainjs.

Es gribju uzzint vairk par Firdous, bet izrdjs, ka zias par viu tikpat k nav saglabjus. Pat via vrds nav zinms, jo Firdous ir dzejnieka pseidonms. Par via dzvi ir daudz leendu. Dzimis, domjams, 940.g. Irn netlu no Tsas. Ldz 35 gadu vecumam vcis sens teiksmas, leendas, ptjis vsturi, braucis uz Buhru u citm pilstm, bet pc tam scis strdt pie savas epopejas.

To visu es izlasju grmats. Lk, ko vi par to raksta:

Pasaules brnbas ptnieks, vi vca noststus par pagtni, aicinja gudros no vism malm, lai atceras pagjuo laiku hronikas. Vi izvaicja tos par seniem valdniekiem, gudriem un skaistiem...

Firdous aizvadja savu dzvi liel nabadzb. Tikai krietn vecum vi pabeidza darbu, ko bija uzmies, - grmatu grmatu hnmi! Tas ir pasaul lielkais viena cilvka radtais dzejas darbs.

Tikai Mahbhrata ir apjom vl lielka, bet t tau ir veselas tautas darbs!

Pc draugu padoma Firdous veltja savu darbu sultnam Mahmudam Gaznevdam, ta-u is gudrajam deva vien niecgu atalgojumu par darbu, kuram ldzvrtgs vl nebija tapis uz Zemes. Juzdamies vlies un apvainots, dzejnieks aizgja no sultna un izdalja naudu ubagiem, t izsaukdams Mahmuda dusmas. Ncs ilgi slpties no tirna atriebbas.

Pagja kds laiks, un sultns no galminiekiem izdzirdja lieliskas, burvga spka pilnas dzejas rindas. Vi gribja zint dzejnieka vrdu. Viam teica Firdous.

Tad, k teic noststs, Mahmuds Gaznevds nostjis Firdous bagtas veltes. Brd,

kad karavna ar tm iebrauca pa Tsas pilstas vieniem vrtiem, pa citiem aiznesa uz kapiem nabaga dzejnieka augumu. Bet dzejnieka meita, neskatoties uz nabadzbu, nevljs izlietot sav lab sultna veltes un par o naudu uzcla ribatu viesncu.

is ststs mani satrieca. Kds cilvks bija!

Ar ko var saldzint via meistargo spalvu? Ja nu vien ar prasmga juveliera rku, kas prvr nedzidru dimantu par dzvu lsi briljantu, kur laists viss varavksnes krss!

Piedodiet, ka raudu, nevaru noturties. Es viu redzu k sav acu priek.

Es ilgi domju par dzejnieka nelaimgo likteni un nolmu to labot. Vai tad jbt t, ka vieniem tiek visi dzves labumi, bet vi, kura darba augus ms baudm vl o-dien, mirst nabadzb! Mums katram ir viena vienga dzve, un vi to izlietoja citu lab. Tas ir bezgala netaisngi! Vajag, lai ar vi var padzvot savam priekam.

doma man iesds ciei, un es nolmu to realizt. Devos uz X gadsimtu, uz 984. gadu.

Eju pa pilstu, t man iet nesta: zemas mla klea bdias, auras auras ielias, kur, izpleot rokas, var aizsniegt abas pretjs sienas. Trcga augu valsts nkst svilino saul. Tveice un puteki.

Gjji skats uz mani izbrnti. Dvaini, manai rienei nevajadztu izsaukt aizdomas esmu ekipts pilnb atbilstoi laikmetam. Tad nojauu, ka vius laikam prsteidz mana nepiespiest stja. Man nav viu pazembas, nav t saspringt tramguma, kas redzams katr viu kustb.

Vaicju un man paskaidro, k atrast Firdous. Un, lk, es ieeju nordtaj mj.

Kdu laiku aizgtnm skatos uz dzejnieku, kdus 45 gadus vecu spcgas miesasb-ves vru ar kuplu brdu, kur ieskatoties redz pa sirmam matam.

Via tumo acu skatiens ir noguris, bet skaidrs.

St skraida gadus vienpadsmit vecs zns, kura sejas vaibsti atgdina Firdous. Tas ir via dls Kasims.

Izskaidrot, kas es esmu un kpc ieradies, man izdevs ne tik drz. Vi stipri bd-js, kad es paststju, kdas likstas viu gaida nkotn.

- O, Allh! Vai tiem viss bs tiei t? vi noukstja.

- To saka mums zinmie noststi.

Es nevarju izturt via cieo skatienu un novrsu acis, it k btu ar ko vaings via priek.

Teicu:

-- Bet tam t nav jbt. Es jums atnesu jsu grmatu hnme, kuru js vl tikai uzrakstsit. Tagad jums nav garus gadus jcie, to sacerot, - var vienkri prrakstt. Un atlikuaj dzves laik varat dart visu, ko vlaties. Js vl esat stiprs vrs un ar jsu prtu un talantu spsit daudz ko sasniegt. emiet, js to esat pelnjis!

Vi pama grmatu un ar mlestbu aplkoja vku, uz kura bija attlots Rustams uz sava kumea Rahas. Ar noptu to noglstja. Via acs pardjs

asaras.

Es to vairs nespju izturt - bez tam ar mans uzturans laiks pagtn nca uz beigm. Steidzgi atvadjos un aizgju.

Atgriezies sav laik, es steidzos uz bibliotku, lai uzzintu, k veidojusies dzejnieka dzve pc manas viztes.

Man par vislielko izbrnu, t nebija mainjusies ne par matu!

Neticju savm acm.

Un tad es nolmu doties pie Firdous otrreiz, tagad uz 1017. gadu, lai noskaidrotu, kas par lietu.

Uzmeklju Firdous, bet satiekoties ar plm viu pazinu: sirmgalvis liel vecum, salcis un viss sirms, ar retu brdu un trcom rokm, ar neskaitmm kruncim sej. Tikai skatiens tas pats: starojos un nelokmi ciets.

Vi mani pazina un nobrnjs, ka nemaz neesmu mainjies. Es paskaidroju, ka pc mana pulkstea ms rmies pirms divm dienm. Vi dzii nopts. Mums atnesa tju, ms apsdmies uz veca, izdilua paklja.

Vi pajautja, vai via grmatu labi pazstot pcncji.

-- Pazst?! aiz sautuma es vai paliku bez elpas. T ir slavena vis pasaul!

Kur dzejnieks vl var ldzinties dienajam Firdous? Ja nu vien Homrs! Tau, pie-mram, via Ilida ir astoreiz mazka par hnmi. Bet lieta jau nav skaitos. Kur var bez dvseles trsm last par skkrpja Zahaka aundarbm, par varen Rustama varodarbiem, par via dla Suhroba rgto likteni, par spkavru Isfandijru!...

Es vl daudz runju. Vi klusja un klausjs, pojot galvu manu vrdu takt, bet puspievrtajs acs es redzju! iedegs liesma.

Tad vi klusu piebilda:

-- Bet galma dzejnieki Unsur un Farruhs apgalvoja, ka nav jgas aprakstt sen miruu karotju varodarbus. Sak, sultna Mahmuda karaspk ir daudz dzvu varou.

-- l, - es nopltju rokas. esmu lasjis viu dzeju, tie ir gudri cilvki, bet mdza runt ar mubas. Droi vien aiz skaudbas...

Bet k grmata, vai t jums paldzja?

Vi pielieca galvu, tad piecls un atnesa hnami ar Rustamu uz vka, iettu sar-kan lakat. Ts lapas bija kuvuas dzeltenas un trauslas. Es turju to roks pirms divm dienm, bet grmatai un dzejniekam bija pagjui trsdesmit gadi!

Atvris grmatu es redzju, ka lapas nemaz nav atgrieztas. (Aizmirsu pateikt, dvanai Firdous es biju pamis pavisam jaunu grmatu.) Man kuva skaidrs, ka dzejnieks dvanu nav izmantojis. Bet kpc?

Firdous atbildja:

-- Citdi rkoties es nevarju, tad t nebtu mana grmata, bet kt par krpnieku man negribjs. Un ko tad es dartu atlikuos gadus? Visas bagtbas un izklaides ir pi pret darba, radanas prieku.

Man acs negribot sariess asaras. Es novrsos un, lai izietu no neveikls situcijas, jautju:

-- Bet kur tagad ir jsu dls Kasims?

-- Miris, - vienkri atbildja Firdous. Bij mana krta atstt o pasauli, tau aizgja mais dls, pa plaukum...

Cik netaktiski no manas puses! Es to sev nelgi prmetu, bet izdarto neizlabot...

Panku vnogulj ska rosties putni. Es atcerjos par laiku bija jatgrieas. Pateicu to dzejniekam.

Uz atvadm apskvis mani, Firdous pateics:

-- Paldies par grmatu, t man oti paldzja. Kad bija grti un sirdi grasjs premt izmisums, es mu grmatu, atcerjos js, un man rads jauni spki. Es zinju, ka mans darbs nebs veltgs, tas rads atsaucbu un pateicbu pcncju sirds...

Es aizgju no via k migl. Izjutu rgtumu, ka t ar neesmu spjis neko maint: karavna ar sultna Mahmuda Gaznevda veltm iebrauks pa vieniem pilstas vrtiem bet pa otriem uz rupji sanaglotm nestuvm izness dzejnieka augumu, kas bs prstjis elpot.

A18.

Leonds Akinazi

RELA IESPJA IZMANTOT LAIKA MANU

Леонид АШКИНАЗИ. Реальная возможность использования машины времени

Amatiertulkojums no krievu valodas

- Sveiks!

- Sen neesi zvanjis.

- Kaut k nebija iemesla.

- Bet pirms Jaungada atrads?

- Jaungads? Ak, j...

- Nospriedi, ka apsveicu ar jaunu mcbu gadu?

- Nu... man ir neliels jautjums fizik.

- O, esmu priecgs. Jautjums no vsturnieka, pie tam vl fizik. Esmu pati uzmanba.

- Labi jau, tas jautjums droi vien ir mugs.

- Liec va, nemoki.

- Ttad t. Visdos populrzintniskos izdevumos ir skui rakstt, ka it k esot iespjama laika mana maziem attlumiem, kaut kdi vrdi par trpejm, ko es vispr nesaprotu. Vai tas nozm, ka...

- Nenozm. Lielk daa o vrdu neko nenozm. Tas ir, visi ie vrdi vispr neko nenozm. Kaut kda runa par laika manu vrda parast nozm tas ir, doties uz pagtni un novgalint kdu aundari...

- Vai savu paa vectvu...

- J, vai vectvu, - var notikt viengi kvantu mrogos, kur vispr ne vienmr ir skaidrs, kas ir pagtne un kas nkotne. Ja ms varam strikti atdalt vienu no otras viss, kaput. Nekdu nogalint vectvu-aundari. Kvantu lmen j, tur visdi triki ir iespjami. Tu esi dzirdjis par dinamisko haosu?

- J.

- Tad lk, prejot no kvantu jomas klasiskaj dinamiskais haoss miljards miljardu reiu padars visu par klasisku un noteiktu. Pat ja btu iespjams kvantu lmen nobdties par femtosekundi [10-15 s. - Sast.] un kaut ko izmaint, tad jau pie nanosekundes [10-9 s] neparedzamba visu noskalotu.

- Femto...

- Desmit mnus piecpadsmitaj. Tev nulle. Pavisam nulle.

- Nu tu mani nomierinji. Starp citu, ar ko tu pareiz nodarbojies? To es, k vienmr, sakar ar rakstiu msu urnlam...

- Jsu ...un dzvei? F. Jums no numura uz numuru paliek arvien vairk murgu. Te intervija ar bldi, kur bied ar mobilajiem telefoniem un izmna vientiesiem naudu, te ar citu bldi, kurlasa no monitora ekrna ar pieri. Un vl pc tam, kad pieerti pie rokas. Te ar muiem, kuri apsprie, vai ameriki vispr bijui uz Mness... Js labk tai jaunatnei organizjiet akciju Sausais dibenti, k Novaja gazeta, ir tad labuma btu vairk...

- Nepaliec par zvru. J, ms esam idioti... tau urnls turpina pastvt. Bet cik labu urnlu gjui boj?

- Es tavu argumentciju varu pats izklstt tav viet. Viss atkargs no prognozes, kas msu zemei ir vajadzgs: reli domjoi cilvki vai izklaides. K ms institt jokojm...tu pats, starp citu, jokoji. Bet ko tu dari tagad?

- Piekrtu, reizm vmiens nk. Bet, ja neizklaidsim, tad vispr neko nelass.

- Labi, sapratu. Ttad klausies, msu slaucj, komunistisk darba triecienniek.

Laika mana ir neiespjama tpc, ka nevar izmaint pagtni: clonba.Bet nokt pagtn k novrotjam tur aizlieguma nav, mikromrogos tas jau sen ir izdarts. Pirms deviiem gadiem ameriki, tad japi un ms. Fizika tur nav rprtgi sareta, tikai vajag eneriju bez mra. Tpc ms startjam tikai reizi mnes, lai k nekauktu vsturnieki. Nu lk.

Bet nesen ms pardjm, ka ir treais gadjums starp maint un nemaint.

- K??

- T. Pasaule neaprobeojas ar dilemmu maint pasauli un nemaint. Ir iespjams treais variants. Ar otro reizi saprati vai atkrtot vl?

- Kaut k ar plm...

- Klausies uzmangi, rakstmspalvas hina. Lk, piemrs. Pieemsism, ka tu man saki: pabdm o priekmetu. Es tau to varu pabdt un varu nepabdt. Gribas brvba ir vai nav?

- It k ir.

- Ek js, urnlii, risint pasaules problmas ar pliku nekaunbu. Te visdi docenti ar kandidtiem simts gadus svst, bet js atnkat, ar kju durvis va un domjat ir...

- Es teicu it k ir...

- Nu labi, piedod. Tad lk, dodamies uz pagtni un sakm personam: izdari to un to. Pai nedarm, pai nevaram, ms tur bez ermea, var teikt, attls vien. Bet tas, kuram ms sakm? Protams, ja vi ms redz?

Ir zinms, ka jau notikuaj vstur vi to nav darjis. Vai izdars tagad? Ja gribas brvba ir, tad var izdart. Bet nav spiests!

Lk, ms ar prbaudsim, via ir vai nav.

- Un?!

- Tad lk, pagaidm ir bijui divi starti. Abi sav starp nav sarunjui.

Un msu personi ts darbbas neizdarja. Vsture nemainjs.Viens vispr nosprieda, ka viam jumts brauc prom... Otrs noticja, o-oti, saka, interesanti iznk, ttad civilizcija nav gjusi boj, t jau es ar domju. Maint savas darbbas? Bet kam to vajag jums? No kurienes lai es zinu, kdi ir jsu nolki? Varbt js stjis kds nelabais? N, es labk n...

- Pagaidi... bet tur pagtn viesis tau vispr nav redzams!

- Mums ir jauns modelis, pirms mnea dabjm gatavu. Tagad var izdart t, ka redzams.

- Un js klusjat?

- Klus ar tu. Ko baustties, ja rezultts ir nulle? Un bez tam t ir msu laboratorijas izstrde, granta uz to nav, pa kluso taisjm, varam vl dabt, bet to nu mums nekdi nevajag.

- Klausies, bet kad nkam palaiana?

- Gandrz pc mnea.

- Ir ideja. Aizstiet mani!

- Kda sua pc?? (Pauze.) Hm... Motivjums ir?

- Motivjums ir. Klausies. Viduslaiku Spnij Rekonkistas laik bija tds persons dons Jehuda, Kastlijas karaa finanu ministrs. Karaliste nekda di, bet toties stya monarhija, pie tam pa notikumu virpul, kristieu un musulmau plans, Eiropas vsture tad vispr varja citdi pagriezties. Un tur bija tds dvains ststs, karalis iemljs via meiti, brniu viai uztaisja.

- er la fam? [Mekljiet sievieti.]

- Idiots. Zobgalis. Tu labk klausies. Bet pc tam tas dullais Rodrigo devs ar kalifa spkiem mrties, saprotams, ar ko. Lai gan viu gan diplomti, gan spiegi brdinja, ka nav vrts. Kalifam izrdjs labks. Tas tev nav vis ar ministra meitu emties, kura pie tam vl tevi, stulbeni, ml. Nu un, dabiski, visu pa...ksa. Dievs ir lielo bataljonu pus, - formulja to Napoleons krietni vlk, bet darbojies tas ir vienmr.

Grandi, protams, sauta, tautai pameta pievilcgu risinjumu un gja ebrejus sist, viduslaiku Eirop t bija pieemts risint problmas. Neraa, epidmija vai, par provi, karalim prtia t pamazk... Risinjums vienmr ir blakm, lk, ar peism staig.

Nu un t ar nozmja gan viu, gan meitiu.

Bet vii vartu izglbties, viiem bija savas iespjas, un ne jau mazs. Un Toledo ebreju kopiena vartu viiem dot patvrumu. Sprieot pc vstures avotiem, alhamas [kopienas] galva viiem to piedvja, bet tik... -... neuzbzg form, ka lepnais Jehuda atteics. Un te vl meita, mue: karalis esot teicis, lai es viu gaidtu te. Viu vill, dull.

- J, lietas...

- Nu un beidzs viss t, k tam ar bija jbeidzas. Divi li. Msu laikos meiteni glabtu slgt zrk, viu grandi pai... mlja. K bija toreiz, nezinu... J, tas vl nav viss. Pc daiem avotiem, im... alhamas galvam... laiciu pirms tam ir ticis privt krt pateikts, ka nav labi, sak, o nelieti ar via meitu emt sav aizsardzb. Citdi, sak, var ciest kopiena. Un vi visu pareizi saprata.

Bet varja ar nesaprast. Jdu kvartlam bija daudzmetrgas sienas un bruota sardze... sava, ne no pilstas. Lai gan ebreji bija karalim devui zemessargus, un tie tur, starp citu, dgi cnjs, prrva kalifa ierindu un tur ar visi krita, - tau palika ar, kam sargt ebreju kvartlu...

- Uz kurieni tu ved? Avotus tu, k redzu, przini labi, bet novrojumu dzvaj es tev nodroint nevaru, vsturnieki mani dzvu apds. Ar ko es varu tev paldzt?

- Es gribu doties turp un pierunt ito... aizmirsu, k viu sauca... kopienas galvu.... nedot Jehudu ar meitiu grautiam saplosanai.

Ir versija, ka Eiropas vsture varja pagriezties citdi. Viu dls daudzi vsturnieki ti apgalvo pavisam nopietni varja apvienot Eiropu, daudzus gadsimtus trk, tad ar Hitlera nebtu - un seu miljonu ebreju, un divdesmit miljonu krievzemieu [Boj gjuo Otraj pasaules kar. Sast.], un divu polu pretstves, kas izmaitja pagju gadsimta otro pusi.

Vi ar juridiski to esot varjis, karaa dls, kaut rlaulbas, bet viengais! tolaik tam bija liela nozme un aiz via stvtu liela nauda, un vectvs finanu ministrs, un Viseiropas apzia, kalifa uzvaras pazemota... Vrdu sakot, t run oti nopietni vsturnieki.

- Tu esi jucis. Tas nevar bt tagadne tau jau ir. Ms ar tevi, msu mana... Nu vispr parastie iebildumi.

- Pirmkrt, ja izrdsies, ka darbbas mainsies, bet vsture n, tas jau bs nozmgs rezultts. Bet vl ir versija, ka zintniski tehnisk tagadne ir likumsakarga un stipri mainties nevar. Bet cik cilvku paliks dzvi... Miljoni... Un katrs viens padom ir dzvs cilvks... Nu? K tev tas? Paminsim? Pa kluso? A?

- urnlist, tu esi ries no prta? K pa kluso? Nesmdini... No otras puses, interesanti... Bet k tu viu minsi pierunt?

- Ir divi argumenti, viens briesmgks par otru...

* * *

Toledo [Kastlijas galvaspilsta. Sast.]. Nakts. Alhamas galvas Efraima bar Abbas mja. Krsl mjas saimnieks. Iepret viam viesis. Saruna iet jau desmit mintes. Viesis ir paspjis pavstt, kas vi ir un no kurienes, nosaucis daus faktus, kuru zinanai btu jprliecina saimnieks, ka viesis nav bldis, bet tik tiem... Un tie prliecinja. No otras puses, - dom saimnieks, - tds un tds gudrais ir rakstjis to un to, un dai kablisti... un atkal Moe ben Nahmans... t k ir pilngi iespjams, ka... un vi, Ben Maimons, rakstja par realittes sliem, ka cita pasaule ir blakus, bet t slpta msu acm... Bez tam viesis prvalda materilu, kaut gan izdara kdas, pilngi dabiskas iescjam, kas, starp citu, run viam par labu...

Tau saimnieks pagaidm nav noskaots piekrist viesim galvenaj jautjum. Vi negrib likt alhamu zem sitiena, dodot patvrumu donam Jehudam un via palaidngajai meitai.

- J, alhamu js pasargsit. Es pat negribu runt par to, ka grandi un karaliene var piekrpt gan nogalint Jehudu, gan sarkot grautiu. Tpc, ka ir zinms grautia nebija. Es pieieu no citas puses paies gadsimti, un tiks atjaunota Izralas valsts.

- Jdeja?

- To dibins pc gandrz etrarpus gadsimtiem un nosauks Izralas Valsts. T eksists naidg ielenkum un pastvgos karos, nevienas sti miergas dzves dienas, - bet t vienmr glbs savjos, reizm maksjot par to milzgu cenu. Js tau jautsiet kpc?

- Jautu.

[Sastdtja piezme. Kaut kas neklap, vismaz ar cipariem. Nepilni etrarpus

gadsimti pirms Izralas dibinanas /atjaunoanas ts ir XV gadsimta beigas vai XVI gadsimta skums, kad apvienotaj Spnij valda vai nu Ferdinands un Izabella, vai Krlis I, bet nekda kalifta tur sen, sen vairs nav... Vai varbt nkotnietis tm vai netm nosaucis nepareizus ciparus?]

- Tpc, ka cntjam svargkais ir prliecba, ka vi netiks pamests.

- Bet vai jums neliekas, ka tas ir no ticbas trkuma?

- Varbt. Tau ar js esat gatavs ieklausties piesardzgo padomos... teiksim t... lai gan savu ticbu js acmredzot uzskatt par pietiekamu...

- Daudz js zint, ko es uzskatu...

- Jsu... un msu... nelaimgie eiropieu bri, kuri vl vakar gja ugun ar ani maamin uz lpm, ticja. Bet ms ar jums tagad to nez kpc nedarm. Vl vairk, ms devm patvrumu izdzvojuajiem. Un nevis vm viiem iet boj par slavu... (pauze).

[Ani maamin es ticu - cik sapratu, ticbas apliecinjuma variants, ko piedvjis Maimonds (Ben Maimons). Sast.]

- Jums pa daai ir taisnba, mans cienjamais viesi. Bet js saprotat, ka man ir ko iebilst.

- Saprotu. Un vl. Es runu si, piedodiet, mans uzturans laiks eit iet uz beigm. Ja js atdosiet os divus, kuru dzvbas patlaban karjas oti tiev pavedien... ja js vius atdosiet... daudzus gadus un gadsimtus cilvki atsauksies uz o precedentu un attaisnos savu rcbu... tdu, no kuras js kauntos.

* * *

Ceotjs iznk no kameras. Vi lgojas kamera nav noregulta ideli, signla frekvence ir nepietiekami stabila, slodze maksimum...

- Kauns un negods, - dom  izstrdtjs, - tik tikko izvilkm o piedzvojumu mekltju...

Piedzvojumu mekltjs dodas pie kafijas manas. Izstrdtjs pacietgi gaida, kamr krzte beidz trct...

- Cik saprotu, - pavilcinjies saka ceotjs...

- Cik saprotu, nekas nav mainjies.

- T izskats.

- Bet kpc? Vai vi tomr baidjs? Vai ar vienkri gribja ieemt via amatu?

- Ko tu, kpc tdas aizdomas. Viss ir daudz vienkrk. Pirmkrt, vi uzskatja, ka

via kus par piemru miljoniem citu meiteu. Bet, otrkrt, vi varja uzskatt, ka via vienkri nav glbanas cienga.

- Bet... viam tau pa daai ir taisnba. Vai vi dom, t teikt, parauga spku?

- Protams. Vi tau zina elementro demogrfiju ja visas meitenes sks t dart cauri. Klusa nve pc etrm piecm paaudzm. Klusa demogrfisk nve.

- J-... l.

- Labi. oreiz neiznca. Ieu padomt, ko var izdart...

Laika manas izstrdtjs skats nopaka aizejoajam piedzvojumu mekltjam

un dom pie sevis. Ak tu, muti... tu tau pats viam devi ideju... ka via rcba pc tam kalpos par paraugu. Lk, vi o ideju ar uzra. Ak tu, urnlists...


A20.

Dmitrijs TRIFONOVS

Uzdevums 7.1.

MISIONRS NO ZVAIGZNES

No grmatas Uzdevumu krjums no zintniski fantastisks literatras.

Sanktpterburga, 1995

Дмитрий ТРИФОНОВ. Задача 7.1. МИССИОНЕР СО ЗВЕЗДЫ

\\ Сборник задач из НФЛ. 1995

Amatiertulkojums no krievu valodas

(7.nodaa Stratijas mekljumi. Nkamos vingrinjumus vartu raksturot k iz-plduus lai gan pats uzdevums ir noteikts, nevar strikti pateikt, k pie t erties klt. Uztrenjies kritizt sveus projektus 4.noda, tagad sastdiet savu darbbas plnu.)

Par misionru sevi sauc okijs atncjs citplantietis, kur grib veicint Zemes cilvku progresu. (Dons Vindems okijs John Wyndham Chocky, 1963.) Tiesa, ar piebildi, ka is vrds nav glui preczs, un dod ar sinonmus Mentors, Skolotjs. Via uzdevums ir izvest cilvkus ce uz zvaigznm, bet td vajag dot viiem zinanas par jaunu enerijas veidu. T k okijs ceo nevis ermeniski, bet tikai ar smadzenm, tad vi var ar sarunas biedru viengi veikt dialogu doms. Sava plna realizcijai okijs ir spiests pievrsties parasta pusauda no parastas angu imenes audzinanai tiei viam ir lemts iziet caur visiem atkljuma etapiem.

Apmcba ne vienmr iet gludi. emsim epizodi, kad imene prk jaunu automobili. Puisis, protams, lepojas ar nielo brnumu, bet atncjs, kur pieradis pie absolti drom un maksimli efektvm manm, paskaidro viam, ka tikai muis var izdomt tdu drdekli, un muis ar to brauks. Skolnieks asars. Audzinanas process prtrkst uz vairkm dienm.

Tagad iedomjieties sevi aj lom jaunu zinanu propagandists uz nepazstamas plantas. Nesksim uzdevumu saret Js tur esat sav ermen, un t ir Zemes tipa planta. Kdas tiei zinanas, izvlieties pats. Noteiktbas labad var piedvt to pau jauno enerijas veidu. Vai super-TRIZ (TRIZ jaunrades metodoloija un, k liekas, pati perspektvk. - Sast.) Galvenais - s zinanas ir tlu priek dots civi-lizcijas attstbas lmenim, t teikt, ir atnestas no tlas nkotnes.

K Js ersities pie savas misijas izpildes? Kdas Jums radsies problmas? K Js ts risinsiet? No kdiem etapiem sastvs Jsu plns?

Ja Js nolemsit balstties uz uzdevuma avotu, tad pievrsiet uzmanbu tam, ka stst okijam novest lietu ldz galam neva specdienestu (liekas, izlkdienests vai vl kas slepens) iejaukans, kuri veica pat zna nolaupanu. Inkognito atklts, un pc tam okijs prgja u daveida stratiju: kds vrdi te, ideja

tur...

Daudzus uzdevuma nosacjumus varat tlk piedomt pai, galvenais ir viens efekt-vi o uzdevumu izpildt.

Iespjams atbildes.

sum uzskaitsim okija pieemts stratijas stiprs puses un trkumus.

* Apsaukt par mugu to, ar ko audzknis lepojas, ir acmredzama kda. Un vispr vajag iepazties aar dzves apstkiem uz dots plantas. Kaut gan vienmr paliks pretruna: lai ko attsttu, vajag pardt t trkumus, bet to var uztvert k nomelnoa-nu.

* Pama vienu skolnieku. rju iemeslu pc ncs no via atteikties. Secinjums: strdt ar grupu.

* Cietis neveiksmi, okijs maina taktiku uz gadjuma rakstura darbbm: pateikt priek te vrdiu, tur ideju. Bet t jau var nekad nesavkties...

* oti aurs mris: radt raeu degvielu. Bet ja dotais audzknis taj neiederas? Ja vi ir talantgs navigcijas aprtu radtjs? Vai psihologs, neaizstjams pie ekipas komplektanas?

Plusi.

* Ska apmcbu iztlm, ar matemtiku, pamazm vedot uz mri.

* Mcja ne vien zinanas, bet ar sadzves iemaas (peldt), dairadi (zmanu).

S. Fajers (С.А. Фаер).

Pieemsim, es esmu atnesis uz plantu jaunas zinanas. Bet te ir pilns ar izgudro-tjiem ar bez manis. Ja viu atkljumus neatzst, tad kur nu vl manus.

Kpc cilvki nepieem jauno, progresvo?

Jpierda, ka jsu piedvtais ir progresvs. Bet cilvki baids maint (sevi, apkrtni), tas vienmr ir risks. Progresvais cilvcei var bt kaitgs viiem. Vajag par jaunu mcties, prkrtot raoanu, saspringt...

IGR (Idelais gala risinjums viens no TRIZ jdzieniem. Starp citu, ideli ir tad, kad apskatms, teiksim, manas nemaz nav, bet ts funkcijas tiek izpildtas. Sast.) pirmajam punktam: lai cilvki pai teic, ka ideja ir progresva.

Otrajam un treajam punktam.

Ne visiem patk liet ieguldt naudu, bet inflcija piespie.

Attstties, mainties ir grti un bail, bet konkurence piespie. Atslga eit ir konkurence.

K izskats fantastiska konkurence? Varbt t ir konkurence, kas novesta ldz absur-dam? Mazkais atslbinjums izsauc krahu. Visa pea aiziet reklmai un attstbai.

Interesants konkurences cas attstbas spirles loks: katra firma kst par konkuren-tu vism citm firmm pasaul. Globl konkurence. Ja, piemram, pakalpojumu un preu tirgu var sadalt sav starp, tad naudas ldzeku tirgu n.

Bet konkurjos firmas, tie iznk visi Zemes cilvki. Secinjums: progress ir tiei atkargs no centrbdzes spkiem sabiedrb. Vai iespjams progress bez

centrbdzes spkiem? Zinmais ce attstt personbu.

Interesanta pretruna: lai stimultu progresu, vajag kpint centrbdzes spkus, bet to dart nedrkst, jo tas ir kar, personbas degradcija. ai pretrunai ir daudz seku un daudz risinjumu...

A. Kozlovs (А.С. Козлов).

Ldzgu uzdevumu apskata:

a) (talantgi!) Marks Tvens (Konektikutas jeis karaa Artura galm)

b) Berouzs: Marsa srij par Niku Krteru.

Sausais atlikums no iem apskatiem: vajag

* brnumu, kur strd;

* obligtu nkotnes suvenru dalanu;

* mcekus.

N. Feigensons (Н. Б. Фейгенсон)

a) mct nevis vienu brnu, bet grupu

b) kontekstul apmcba dodiet viam paam noprats;

c) apmcba caur rotalietm. Henriha Atova stst zeltis un aksioma (Генрих Альтов Ослик и аксиома, 1966) brnu rotaliet ir pavisam nopietns princips;

d) caur skaisto, ko rada jaunais (piemram, lzerhologrfija). Un jau pc tam jauno izskaidrot (eit lzerierces darbbu);

e) caur jauniem veidiem veco un dzio vajadzbu apmierinanai;

f) caur moderno, pat ja nepareizo k astroloija. Valentnas uravovas stst Visa patiesba par perlamutra zibeiem (Валентина Журавлева "Вся правда о перламутровых молниях", 1980)

ce uz nopietniem atkljumiem iet caur skaistu pasaciu;

g) to visu sintezt sistm, kuru tad adrest pedagogiem.

A21.

Herberts FRANKE

PAGTNES KDAS


1. TRADICIONL VERSIJA

- Nu labi, drgais profesor, ersimies pie lietas!

Ministram nepatika gari priekvrdi vi bija tru un galgu lmumu piekritjs. Jebkdu vilcinanos un svrstanos vi ienda.

Profesors Lorella viu pazina sen un bija labi sagatavojies. Galu gal, lieta skra projektu, kur viam un via ldzstrdniekiem tik daudz nozmja.

- Izeja dati jums ir zinmi, - vi teica. Un js zint, ko ms taismies uzskt. Runa ir par vislielko zintnes un tehnikas progresu kop nolaians uz Mness. Iejaukties pagtn, izlabot vsturi... Padomjiet tikai, cik lielas ples makss iepriekjo paaudu pielaisto kdu laboana! Bet ms jums piedvjam universlu metodi problmu risinanai.

- Cik tlu pagtn iesniedzas jsu metode?

- Tas atkargs no jsu vlans. Ja nkotne ir nenoteikta, tad pagtne izpauas k t vai cita notikumu de, un taj ar atrodas punkts, uz kuru ms iedarbojamies. Protams, tas prasa preczi analizt closakarbas, bet s ples atmakssies ar uzviju.

- Bet kdas ir garantijas, ka js sasniegsit mri?

- Teorija neatstj neatrisintu nevienu jautjumu. Un lieta ir vienkrka nek liekas no malas. Vien no izoltiem telplaika kontinuuma iecirkiem ms paaugstinm telpas izliekumu tiktl, ka rodas singularittes. Rodas t sauktais topoloiskais paradokss, to var saldzint ar tilta uzbvanu tas ir, tda izliekta telplaika sektora radanu, kur savieno divus msu izvltos telplaika punktus. Ms to varam uzturt tikai mikrose-kundes ilgi, bet ar to pietiek, lai iedarbotos uz closakarbu di atpakavirzien [tas ir, cik saprotu, atvirzt, atcelt msu nolkoto kdaino darbbu atpaka - Sast.]

Pc msu apriniem, ir iespjams prognozt mra punktus ar pietiekamu precizi-tti...

Ministrs nepacietgi pamja ar roku:

- sk, ar kdm izredzm ms varam rinties? Vai ir kdi riska faktori?

- Nekdu. Atcerieties msu iepriekjo projektu, graviplanieri. Vai entropijas prveidotju. Ms vl ne reizes neesam kdjuies.

Ministrs pamja ar galvu. Cik naudas jums vajadzs?

- Divus miljardus.

- Nu ko, tas ir iespjams. Bet ar kdu konkrti problmu js gribat skt?

- To izlemiet js.

Ministrs nedomja ilgi.

- K btu ar miergu plantu bez konkurences, cas un agresijas?

- Lieliska doma, - teica profesors Lorella. Vai to var uzskatt par projekta apstiprinjumu?

- J, - atbildja ministrs.

Tai pa mirkl vi izgaisa. Tpat k profesors Lorella mirkli vlk, bet ar viiem pazuda ar visi dzvnieki un augi. Zeme bija lavas un bazalta tuksnesis, kur spilgtie saules stari rotajs ar karstajiem tvaikiem, kas kpa augup no verdoajm jrm.

2. SUBORDINATV VERSIJA.

- Nu labi, drgais profesor, ersimies pie lietas!

Ministram nepatika gari priekvrdi vi bija tru un galgu lmumu piekritjs. Jebkdu vilcinanos un svrstanos vi ienda.

Profesors Lorella viu pazina sen un bija labi sagatavojies. Galu gal, lieta skra projektu, kur viam un via ldzstrdniekiem tik daudz nozmja.

- Izeja dati jums ir zinmi, - vi teica. Un js zint, ko ms taismies uzskt. Runa ir par vislielko zintnes un tehnikas progresu kop nolaians uz Mness. Iejaukties pagtn, izlabot vsturi... Padomjiet tikai, cik lielas ples makss iepriekjo paaudu pielaisto kdu laboana! Bet ms jums piedvjam universlu metodi problmu risinanai.

- Cik tlu pagtn iesniedzas jsu metode?

- Tas atkargs no jsu vlans. Ja nkotne ir nenoteikta, tad pagtne izpauas k t vai cita notikumu de, un taj ar atrodas punkts, uz kuru ms iedarbojamies. Protams, tas prasa preczi analizt closakarbas, bet s ples atmakssies ar uzviju.

- Bet kdas ir garantijas, ka js sasniegsit mri?

- Teorija neatstj neatrisintu nevienu jautjumu. Un lieta ir vienkrka nek liekas no malas. Vien no izoltiem telplaika kontinuuma iecirkiem ms paaugstinm telpas izliekumu tiktl, ka rodas singularittes. Rodas t sauktais topoloiskais paradokss, to var saldzint ar tilta uzbvanu tas ir, tda izliekta telplaika sektora radanu, kur savieno divus msu izvltos telplaika punktus. Ms to varam uzturt tikai mikrose-kundes ilgi, bet ar to pietiek, lai iedarbotos uz closakarbu di atpakavirzien

Pc msu apriniem, ir iespjams prognozt mra punktus ar pietiekamu precizi-tti...

Ministrs nepacietgi pamja ar roku:

- sk, ar kdm izredzm ms varam rinties? Vai ir kdi riska faktori?

- Nekdu. Atcerieties msu iepriekjo projektu, graviplanieri. Vai entropijas prveidotju. Ms vl ne reizes neesam kdjuies.

Ministrs pamja ar galvu. Cik naudas jums vajadzs?

- Divus miljardus.

- Nu ko, tas ir iespjams. Bet ar kdu konkrti problmu js gribat skt?

- To izlemiet js.

Ministrs nedomja ilgi.

- Varbt skum minsim kaut kd mr, izminjuma krt iejaukties kd mazk notikum... K btu ar Kolumba Amerikas atklanu? Manuprt, t notika par agru. Vai vartu izdart, ka t vispr nenotiktu? Vai prbdt to simt gadus vlk?

- Lieliska doma, - teica profesors Lorella. Vai to var uzskatt par projekta apstiprinjumu?

- J, - atbildja ministrs.

Nakts maia. Centrl pieci cilvki slinki spl krtis. Vien paretam kds uzmet skatu ekrnam.

Iedcas zummers. Viens no deurantiem pieceas un pieiet pie pults.

- Atkal sektors Zeme, - vi norc. - Tagad tur skui manipult ar laiku

- Izsldz! kds sauc. Un pasteidzies, tavs gjiens!

Deurants parausta plecus. Nu tad labi viiem nksies skt no skuma.

Vi nospie pogu. Attls ekrn izjk, tikai miglas lveri lni grieas telp. Tad ar tie izzd, ir redzama zemeslode. Tuksnesga un neapdzvota.

3. MISTISK VERSIJA.

- Nu labi, drgais profesor, ersimies pie lietas!

Ministram nepatika gari priekvrdi vi bija tru un galgu lmumu piekritjs. Jebkdu vilcinanos un svrstanos vi ienda.

Profesors Lorella viu pazina sen un bija labi sagatavojies. Galu gal, lieta skra projektu, kur viam un via ldzstrdniekiem tik daudz nozmja.

- Izeja dati jums ir zinmi, - vi teica. Un js zint, ko ms taismies uzskt. Runa ir par vislielko zintnes un tehnikas progresu kop nolaians uz Mness. Iejaukties pagtn, izlabot vsturi... Padomjiet tikai, cik lielas ples makss iepriekjo paaudu pielaisto kdu laboana! Bet ms jums piedvjam universlu metodi problmu risinanai.

- Cik tlu pagtn iesniedzas jsu metode?

- Tas atkargs no jsu vlans. Ja nkotne ir nenoteikta, tad pagtne izpauas k t vai cita notikumu de, un taj ar atrodas punkts, uz kuru ms iedarbojamies. Protams, tas prasa preczi analizt closakarbas, bet s ples atmakssies ar uzviju.

- Bet kdas ir garantijas, ka js sasniegsit mri?

- Teorija neatstj neatrisintu nevienu jautjumu. Un lieta ir vienkrka nek liekas no malas. Vien no izoltiem telplaika kontinuuma iecirkiem ms paaugstinm telpas izliekumu tiktl, ka rodas singularittes. Rodas t sauktais topoloiskais paradokss, to var saldzint ar tilta uzbvanu tas ir, tda izliekta telplaika sektora radanu, kur savieno divus msu izvltos telplaika punktus. Ms to varam uzturt tikai mikrose-kundes ilgi, bet ar to pietiek, lai iedarbotos uz closakarbu di atpakavirzien.

Pc msu apriniem, ir iespjams prognozt mra punktus ar pietiekamu precizi-tti...

Ministrs nepacietgi pamja ar roku:

- sk, ar kdm izredzm ms varam rinties? Vai ir kdi riska faktori?

- Nekdu. Atcerieties msu iepriekjo projektu, graviplanieri. Vai entropijas prveidotju. Ms vl ne reizes neesam kdjuies.

Ministrs pamja ar galvu. Cik naudas jums vajadzs?

- Divus miljardus.

- Nu ko, tas ir iespjams. Bet ar kdu konkrti problmu js gribat skt?

- To izlemiet js.

Ministrs nedomja ilgi.

- Vislielkais aunums, ko ms pai sev nodarm, t ir apkrtjs vides piesroana. Ko es gribtu, t ir pasaule bez piesrojuma.

- oti pareizs lmums, - teica profesors Lorella. Vai to var uzskatt par projekta apstiprinjumu?

- J, - atbildja ministrs.

Tai pa mirkl kaut kas nodrd un atskan prkondimdoa balss:

- Pie velna, kas ir piesrojums?

4. ITERATV VERSIJA.

- Nu labi, drgais profesor, ersimies pie lietas!

Ministram nepatika gari priekvrdi vi bija tru un galgu lmumu piekritjs. Jebkdu vilcinanos un svrstanos vi ienda.

Profesors Lorella viu pazina sen un bija labi sagatavojies. Galu gal, lieta skra projektu, kur viam un via ldzstrdniekiem tik daudz nozmja.

- Izeja dati jums ir zinmi, - vi teica. Un js zint, ko ms taismies uzskt. Runa ir par vislielko zintnes un tehnikas progresu kop nolaians uz Mness. Iejaukties pagtn, izlabot vsturi... Padomjiet tikai, cik lielas ples makss iepriekjo paaudu pielaisto kdu laboana! Bet ms jums piedvjam universlu metodi problmu risinanai.

- Cik tlu pagtn iesniedzas jsu metode?

- Tas atkargs no jsu vlans. Ja nkotne ir nenoteikta, tad pagtne izpauas k t vai cita notikumu de, un taj ar atrodas punkts, uz kuru ms iedarbojamies. Protams, tas prasa preczi analizt closakarbas, bet s ples atmakssies ar uzviju.

- Bet kdas ir garantijas, ka js sasniegsit mri?

- Teorija neatstj neatrisintu nevienu jautjumu. Un lieta ir vienkrka nek liekas no malas. Vien no izoltiem telplaika kontinuuma iecirkiem ms paaugstinm telpas izliekumu tiktl, ka rodas singularittes. Rodas t sauktais topoloiskais paradokss, to var saldzint ar tilta uzbvanu tas ir, tda izliekta telplaika sektora radanu, kur savieno divus msu izvltos telplaika punktus. Ms to varam uzturt tikai mikrose-kundes ilgi, bet ar to pietiek, lai iedarbotos uz closakarbu di atpakavirzien.

Pc msu apriniem, ir iespjams prognozt mra punktus ar pietiekamu precizi-tti...

Ministrs nepacietgi pamja ar roku:

- sk, ar kdm izredzm ms varam rinties? Vai ir kdi riska faktori?

- Nekdu. Atcerieties msu iepriekjo projektu, graviplanieri. Vai entropijas prveidotju. Ms vl ne reizes neesam kdjuies.

Ministrs pamja ar galvu. Cik naudas jums vajadzs?

- Divus miljardus.

- Nu ko, tas ir iespjams. Bet ar kdu konkrti problmu js gribat skt?

- To izlemiet js.

Ministrs nedomja ilgi.

- Lielkais aunums, ko ms pai sev nodarm, ir apkrtjs vides piesroana. Ko es gribtu, t ir pasaule bez piesrojuma.

Vai, jsuprt, tas ir iespjams?

- Protams, - atbildja profesors Lorella. Vai to var uzskatt par projekta apstiprinjumu?

Ministrs pirmo reizi aprvs, apzinoties lielo atbildbu.

- Bet vai iejaukans laik neness kdas nevlamas sekas? Kas notiks, ja bs kda kda?

- Metode ir absolti droa, - atbildja profesors Lorella. Kdu nevar bt.

- Tad viss krtb, - teica ministrs. projekts tiek apstiprints.

...kdas nevlamas sekas? Kas notiks, ja bs kda kda?

- Metode ir absolti droa. Kdu nevar bt.

- Tad viss krtb. Projekts tiek apstiprints.

- ...kdas nevlamas sekas? Kas notiks, ja bs kda kda?

- Metode ir absolti droa. Kdu nevar bt.

- Tad viss krtb. Projekts tiek apstiprints... Kas notiks, ja...

5. RELISTISK VERSIJA

- Nu labi, drgais profesor, ersimies pie lietas!

Ministram nepatika gari priekvrdi vi bija tru un galgu lmumu piekritjs. Jebkdu vilcinanos un svrstanos vi ienda.

Profesors Lorella viu pazina sen un bija labi sagatavojies. Galu gal, lieta skra projektu, kur viam un via ldzstrdniekiem tik daudz nozmja.

- Izeja dati jums ir zinmi, - vi teica. Un js zint, ko ms taismies uzskt. Runa ir par vislielko zintnes un tehnikas progresu kop nolaians uz Mness. Iejaukties pagtn, izlabot vsturi... Padomjiet tikai, cik lielas ples makss iepriekjo paaudu pielaisto kdu laboana! Bet ms jums piedvjam universlu metodi problmu risinanai.

- Cik tlu pagtn iesniedzas jsu metode?

- Tas atkargs no jsu vlans. Ja nkotne ir nenoteikta, tad pagtne izpauas k t vai cita notikumu de, un taj ar atrodas punkts, uz kuru ms iedarbojamies. Protams, tas prasa preczi analizt closakarbas, bet s ples atmakssies ar uzviju.

- Bet kdas ir garantijas, ka js sasniegsit mri?

- Teorija neatstj neatrisintu nevienu jautjumu. Un lieta ir vienkrka nek liekas no malas. Vien no izoltiem telplaika kontinuuma iecirkiem ms paaugstinm telpas izliekumu tiktl, ka rodas singularittes. Rodas t sauktais topoloiskais paradokss, to var saldzint ar tilta uzbvanu tas ir, tda izliekta telplaika sektora radanu, kur savieno divus msu izvltos telplaika punktus. Ms to varam uzturt tikai mikrose-kundes ilgi, bet ar to pietiek, lai iedarbotos uz closakarbu di atpakavirzien.

Pc msu apriniem, ir iespjams [prognozt] mra punktus ar pietiekamu precizi-tti...

Ministrs nepacietgi pamja ar roku:

- sk, ar kdm izredzm ms varam rinties? Vai ir kdi riska faktori?

- Nekdu. Atcerieties msu iepriekjo projektu, graviplanieri. Vai entropijas prveidotju. Ms vl ne reizes neesam kdjuies.

Ministrs pamja ar galvu. Cik naudas jums vajadzs?

- Divus miljardus.

- Nu ko, tas ir iespjams. Bet ar kdu konkrti problmu js gribat skt?

- To izlemiet js.

Ministrs nedomja ilgi.

K btu ar miergu plantu bez konkurences, cas un agresijas?

- Lieliska doma, - teica profesors Lorella. Vai to var uzskatt par projekta apstipri-njumu?

- J, - atbildja ministrs.

- Pateicos jums, - izjusti teica profesors Lorella un paspieda ministram roku. Esmu prliscints, ka j piemt pareizu lmumu.

Profesors atvadjs. Viam bija atlicis tikai viens: paziot par notikuo sarunu saviem ldzstrdniekiem. Kad vi prkpa institta slieksni, tie apstja viu.

- Ar naudu viss krtb! iesaucs profesors. Vi noticja! Man pietika

atsaukties uz graviplanieri un entropijas konverteru. Tagad ms beidzot saemsim visu, ko vii mums ir pard!

Ldzstrdnieki uzcla viu sev uz pleciem, visapkrt visi kliedza un lksmoja. Paukja ampaniea kori.

Pagtnes korekcija bija izdevusies.

A22.

Dons SKALCI

VSTIS NO IESPJAMAJM NKOTNM - 1

Alternatvs vstures meklanas rezultti

John Scalzi.

Missives from Possible Futures #1: Alternate History Search Results. 2007

Amatiertulkojums no angu valodas, sipri aptuvens.

Drgais klient!

Pateicamies Jums, ka izmint paraugu Vstures meklanai ar Multiversitti Amerikas vadoo alternatvs vstures ptniecbas firmu.

Pateicoties msu patenttajai Multiskatjuma tehnoloijai un meklanas algoritmiem, kuri premm daudzos Visumus ar lielku trumu un akurtumu, Multiversitte spj piekt gandrz par 50% vairk alternatvajm laika plsmm nek pat Alternaskats vai Megapagtne - un par to pau cenu!

Un ms garantjam msu alternatvs vstures ptniecbas pakalpojumu ar 100% naudas atmaksas garantiju. Ms vlamies, lai js btu laimgi ar msu alternatvo pagtu precizitti un t ms vartu kopgi strdt msu kopgaj nkotn.

Jsu Vstures mekljuma paraugam Js prasjt apskatt: DOLFA HITLERA NVE 1908.08.13. VN, AUSTRIJ. Jsaka, DOLFA HITLERA NVE ir viens no populrka-jiem pieprasjumiem, un Multiversitte ir attstjusi iespaidgu iepriek aprintu (pre-cached) saskaojumu par o priekmetu, aptverot lielko dau t ma.

Ko tas nozm Jums? Ja Js maksjat par o Vstures mekljumu, ms varam Jums informciju par o iepriek izptto notikumu piedvt par 65% no jaunptjuma cenas.

T k js neesat specificjui nekdas detas notikumam DOLFA HITLERA NVE 1908.08.13. VN, AUSTRIJ, ms jtamies pagodinti, piedvjot Jums nejaui izv-ltu piemru-scenriju kopu, saisttu ar Jsu mekljuma nostdni. Te Js redzsit, k Jsu izvlt notikuma detau varians var ietekmt vsturi pat oti stipri. Tas ir slavenais tauria efekts un ms esam prliecinti, ka Js izbaudsit skatus, kdas vtras var izraist ie taurii!

T k is ir Vstures mekljuma Paraugs, tad ms nolojam, ka patlaban varam sniegt viengi kopsavilkumus. Bet, ja Js vlsities detaliztk izptt vienu vai vair-kas no m alternatvajm vsturm, tad Multiversitte jutsies pagodinta, piedvjot Jums Detaliztu Vsturisko Uzziu 300 dolru vrtb tikai par 59,95 dolrien. Ldzam kontaktties ar kdu no msu prdoanas prstvjiem, lai izmantotu Speci-l Piedvjuma priekrocbas!

Vlreiz pateicamies par to, ka izvljties Multiversitti.

Scenrijs Nr.1.

Notikums: dolfs Hitlers tiek nogalints laupanas uzbrukum netlu no Vnes Mkslas akadmijas.

No rezulttiem: Pirmais pasaules kar notiek, Veimras republika notiek, Otrais pasaules kar tiek atlikts ldz 1948., ASV nomet atombumbu uz Berlni 1952., pirmais cilvks uz Mness Nls rmstrongs, 1972*.

* Msu vstur 1969. Sast.

Scenrijs Nr.2.

Notikums: dolfu Hitleru nogalina opija narkomni laupanas uzbrukum.

No rezulttiem: Pirmais pasaules kar notiek, Veimras republika notiek, Otrais pasaules kar novrsts, Vcija un Britnija izveido ekonomisku niju, piesaka karu Francijai 1958., pirmais cilvks uz Mness - Malkolms Evanss*, 1975.

* Ar o vrdu Vikipdija uzrda veselu virkni cilvku no msu realittes. Varbt stst domts Btlu menederis (1935.-1976.). Sast.

Scenrijs Nr.3.

Notikums: dolfu Hitleru nonv no sliedm noskrjis zirgu tramvaja vagons, pilns ar csiiem, tas ir ceturtais ds gadjums Vn seu dienu laik.

No rezulttiem: Vn pieem stingrus zirgutransporta likumus, tas veicina automobiu trku ievieanos, Austrija kst par automobiu lielvalsti, Pirmais pasaules kar notiek, Vcija un ts sabiedrotie uzvar, pateicoties tehnikas prkumam, trsdesmito gadu depresija novrsta, pirmais cilvks uz Mness Villijs Brants*, 1958.

*1913.-1992. Nacistu laik pretestbas kustbas dalbnieks, vlk vcu socildemokr-tu lderis, Rietumberlnes virsbirermeistars, 1969.-1974. Vcijas (Rietumvcijas) kanclers, veicinjis starptautisk saspljuna atslbumu, Nobea miera prmijas laure-ts 1971. - Sast.

Scenrijs Nr.4.

Notikums: dolfu Hitleru nogalina greizsirdgs gejs, kur dom, ka via mkais viu krpj ar dolfu.

No rezulttiem: par slepkavbu aizdoms turt Vnes Operas direktora Fliksa fon Veingrtnera tiesas process ok Vnes sabiedrbu. Hitlera msa tiesas ce dab kom-pensciju. Via akvarei tiek prdoti izsols par augstm cenm. Pirmais pasaules kar notiek, taj uzvar Vcija un ts sabiedrotie. Trsdesmito gadu krze notiek. Gripa no-nv 38% Eiropas iedzvotju. ASV kst par pasaules lielvaru. Pirmais cilvks uz Mness Dons Glenns*, 1956.

* 1921.-2016. Pirmais ameriku astronauts, pasaul treais (1962.). Vlk uzmjs un politiis, senators no demokrtiem, 77 gadu vecum vlreiz pabija kosmos.- Sast.

Scenrijs Nr.5.

Notikums: dolfs Hitlers nosmok, neizskaidrojam krt iekuvis liel elatna bl.

No rezulttiem: dolfs bija vien nejaus alatna ieroa (GEW) izminjumu trustis. GEW attstjusi krievu aristokrtija, balstoties uz Tunguskas sprdzienu (1908.06.30.) izraisjuaj citplantieu ku iegtu tehnoloiju. Vlk to izmanto cara pretinieku nogalinnai. Pirmais pasaules kar skas 1911., kad erchercogs Francis Ferdinands pki iet boj elatn, bet atbildbu, izmantojot gadjumu, uzemas Mlada Bosna.

Kar beidzas 1915., kad visas vcu divzijas tiek elatntas. Krievija kst par viengo pasaules lielvaru. Pirmais cilvks uz Mness Vladimirs Putins*, 1988.

* Bez komentriem. Sast.

Scenrijs Nr.6.

Notikums: dolfs Hitlers iet boj apaud starp laika ceotjiem antinacistiem, kuri grib viu nogalint, un laika ceotjiem nacistiem, kuri grib to novrst.

No rezulttiem: clonbas cilpa aizmet visus vnieus uz 1529., kad turki pirmoreiz mina ieemt Vni. XX gadsimta vniei paldz seniem. Vnieus un osmaus atbal-stoo laik ceojoo spku sadursme atsvie abas puses uz 955., uz Lehfeldas kauju*, kad tur pards laik ceojoie ungrus atbalstoie spki, kurus tagad nu kauj visi, kam apnicis is laika murgs. Kad cilpa izbeidzas, Vne kst par pasaules lielvaru. Pirmais cilvks uz Mness Henrijs Jzomirgots, 1155.

* Oriinlaj Lehfeldas kauj Vcijas karaa Otona I spki sagrauj maru (ungru) nomadus, t uz visiem laikiem apturot viu intervenci Eirop; mari drz apmetas uz pastvgu dzvi tagadj Ungrijas teritorij. Sast.

**Heinrihs II Babenbargs, saukts Jasomirgott, 1107. (1114.?)-1177. pdjais Aus-trijas markgrfs 1141.-1156., pirmais Austrijas hercogs 1156.-1177., bijis ar pfalc-grfs un Bavrijas hercogs. Bdams krusta kar, apprecja Bizantijas princesi. Via laik likti pamati Austrijas valstiskumam (liel mr pateicotie ar eizaram). Sast.

Scenrijs Nr.7.

Notikums: dolfs Hitlers mirst netiklbas maratona laik ar sem Vnes prostittm.

No rezulttiem: prostittas tiek aresttas, ts izrds laika ceotjas no oti seksulas nkotnes, kuras Vn mca savus futristiskos astropriekus. Pirmais cilvks uz Mness Danna Lindemaldere*, 1996.

* Ameriku striptza un porno aktrise, dz. 1968. Sast.

Scenrijs Nr.8.

Notikums: dolfs Hitlers iet boj no meteorta trpjuma galv.

No rezulttiem: nekdu pamanmu vsturisku seku nav.

Tau meteorts ir priekvstnesis masveida asterodu plsmai, un pc 22 stundm un 16 mintm cilvces vsture izbeidzas. Aiziet boj 93% dzvo btu sugu. Vlk uz-plaukst un iet boj urku civilizcija. Uzplaukst un iet boj varu civilizcija. Uzplaukst un iet boj mitreu civilizcija. Uzplukst un t ar paliek kalmru civilizcija. Pirmais kalmrs uz Mness Glgsnertglgs, 2.973.004.412.

A23.

Horhe Luiss BORHESS

FANTASTISKA STSTA UZMETUMS

Jorge Luis Borges. Nota para un cuento fantastico. 1981

Amatiertulkojums no krievu valodas

(Хорхе Луис Борхес. Набросок фантaстического рассказа. Пер. Б. Дубин.)

Viskonsin, Teksas, bet varbt Alabam zni spl karu starp Ziemeiem un Dienvidiem.

Es (tpat k visi pasaul) zinu, ka sagrv ir savs dienums, kur nav sasniedzams trokainajai uzvarai. Bet es varu iztloties, ka sple, kura iet ne vienu vien gadsimtu un ne tikai vien kontinent, galu gal ir sasniegusi dievio mkslu palaist va laika audumu jeb, k teiktu Pteris Damiani, maint bijuo.

Ja tas notiks un pc ilgstom splm Dienvidi sakaus Ziemeus, tad diena prkrtos (prbvs? Tulk.) pagtni. Un enera L kareivji 1863. gada jlija pirmajs diens nks no Getisbergas k uzvartji, Donna spalva pabeigs pomu par dvseu prceoanu, vecumu sasnieguais idalgo Alonso Kihno iekaros Dulsinejas mlestbu, astoi tkstoi saku pie Heistingsas sagraus normus tpat k pirms tam norvus, bet Pitagors zem Argas portika nepazs vairogu, ar kuru vi aizsargjs, kad reiz bija Euforbs.

PIEZMES PIE STSTA

Pteris Damiani

(itliski Pier Damiani, latniski Petrus Damianus, 1007.-1072.) katou kardinls, benediktnieu mks, teologs, aktvs Gregora bazncas reformu dalbnieks, vlk pc nves - katou bazncas svtais.


enerlis Roberts Edvards L

(1807.-1870.) izcils karavadonis, ASV Pilsou kar (1861.-1865.) dienvidnieku karaspka Ziemevirdnijas armijas pavlnieks, vienbrd kara ministrs, 1865.01.31.04.09. virspavlnieks.

Attieksme pret o vsturisko personu visbiek atkarga no t, vai Pilsou karu skata verdzbas atcelanas aspekt, vai pa Dienvidu dzves veida (kas nereducjas uz vergturbu) aizstvbas aspekt (pc kara uzvartji ziemenieki tur, liekas, rkojs k zilonis trauku veikal). Otraj variant L kuvis par abu puu samierinans simbo-lu... Tiesa, ir grti par tdu palikt apstkos, kad melndaino pilsou tiesbu jautjums t ar nav atrisints pat ldz XX gadsimta otrajai pusei un par m tiesbm notiek cas...

Getisbergas kauja

ASV Pilsou kara asiaink kauja, 1863.06.01.-03., tiek uzskatta par lzuma punktu kara gait (kura skum dienvidniekiem veicas labk, vii karo prasmgk). Zieme-nieki sakauj Ziemeu teritorij iebrukuo enera L dienvidnieku armiju, un t ir spiesta atkpties atkal uz Dienvidu teritoriju.

Dons Donns

(1572.-1631.) angu dzejnieks un sprediotjs, baroka literatras prstvis, angu literatras klasiis

Alonso Kihno pieemt vrd Dons Kihots, Servantesa romna galvenais varonis

Heistingsas kauja

(1066.10.14.) - taj iekarotju normu (normandieu) armija Normandijas hercoga Gijoma, vlk karaa Viljama I Iekarotja (Vilhelma Iekarotja), vadb sakauj anglosaku karaa Herolda Godvinsona spkus. Normu veikt Anglijas iekaroana atstj btisku iespaidu uz turpmko Anglijas vsturi.

Pitagors no Samas

(ap 570.-490.p.m..) viens no izcilkajiem sengrieu filozofiem, matemtiis, reliis-ki filozofiska ordea dibintjs, vienu laiku - ideoloizta rema lderis Kroton, grie-u kolonij Itlij. Kad neapmierintie saceas pret pitagorieu valdanu, krt aizst-voties, bet varbt emigr un mirst jau pc tam. Pitagorieu kustba pastv vl ilgi pc tam. Pitagors mcjis ar par dvseu prdzimanu un apgalvojis, ka vi pats iepriek-j dzv ir bijis Euforbs.

Euforbs

grieu mtu persons, trojietis, Trojas kara (12.gs.p.m.., ja vispr bijis) dalbnieks.

A24.

Dmitrijs TRIFONOVS

Uzdevums 7.3. HRONOKLASMU NEBS

No grmatas Uzdevumu krjums no zintniski fantastisks literatras. Sanktpterburga, 1995.

Д.Н. Трифонов. Задача 7.3. Хроноклазмов не будет \\

Сборник задач из НФЛ: (43 задачи для развития воображения).

Изд. 1-е, 1993. Изд. 2-е (pieejams ar internet), СПб, ТОО ТРИЗ-ШАНС, 1995.

Aptuvens tulkojums latviski, nelielas redakcionlas izmaias.

Fantasti visbiek izvairs iejaukties pagtn lai nebtu hronoklasma.

Tagad iedomjieties, ka Jums is aizliegums ir atcelts. Izvlieties laikmetu un zemi pc savas gaumes (bet ne vlk par XIX gadsimtu) un dodieties ce. Varat sev galapunkt izvlties jebkuru vecumu un dzimumu. Js tiekat stts uz nenoteikti ilgu laiku, varbt ldz ma beigm.

Uzdevums: izdart, izsaukt maksimlas izmaias vstur.

Nerpjieties par hronoklasmu - o problmu atrisins bez Jums. Viengais ierobeo-jums: uz pagtni nevars nogdt nevienu priekmetu, Jums nksies paauties viengi uz sevi, uz savu atmiu un prasmi.

No Jums tiek prasts sastdt darbbas programmu. Ko un k Js mainsiet?

Pc tam prbaudiet, cik programma ir universla t.i., var tikt prnesta uz citm tautm un laikiem.

Iespjams atbildes

S. Siovs (С.В. Сычев): (...) Maksimlas izmaias vstur, manuprt, var izsaukt, pagrieot to atpaka. Tad paralls pasaules prvrtsies par diverjom rindm.

***

Paskatsimies, kdas stipras izmaias vstur var piedvt rakstnieki fantasti.

eit LM sasinjums no Laika Manas.

Rejs Bredberijs. Prkona drds.

Ray Bradbury. A Sound of Thunder. 1951.

Klasisks hronoklasma piemers: ceotjs aizvsturiskaj pagtn dinozauru medbu laik nejaui samin tauriu. Saska ar rakstnieka koncepciju, ar to pau tika iznci-nti visi tauria pcncji. Plus ts sugas, kurm tas bija nozmgs. Utt. pa di.

Skotnjs tapanas period da neaizstjamba iet pietiekoi ticama. Tdjdi prmaias iet ar pieaugou efektu, k nogruvums. Ceotjam tas izpauas t, ka tagadjs vlans demokrta viet uzvar diktators.

eds Olivers. Zvaigzne pr mums.

[Chad] Oliver. A Star Above It. 1955

Seno asteku (acteku) civilizciju nelgi sagrva konkistadori. Aborigni nepazina zirgus, un tas pastiprinja spnieu militro prsvaru. Un, lk, ststa varonis, dabjis piekuvi LM, nolemj nogdt zirgu baru pagtn pirms iebrukuma. Skaidrs, ka tda iejaukans spj krasi maint vsturi. Nodomam nav lemts piepildties, hrononautu aptur via modrie laikabiedri ar priesteru rokm.

ubova Lukina, Jevgeijs Lukins. Misionri

Любовь Лукина, Евгений Лукин. Миссионеры. 1989.

T pati tma, iebrukuma atvairana, tikai citda realizcija. Darbbas vieta Polinzi-jas salas, laiks pirms ts atklja eiropiei, aborignu spka palielinanas pa-miens tehnikas, pirmm krtm militrs, attstana, kareivguma ieaudzinana ar nemitgm sadursmm starp diviem naidgiem grupjumiem. Un, kad pards eiro-pieu burinieki, aborigni jau ir pavingrinjuies auan ar torpdu apartiem. Vien-gais, kas viiem trkst, ir metls. Kad pards krama autenm bruotie iekarotji,

notikumi top nekontroljami: tagad jau jaizstvas ir eiropieiem. Skotnj tvu dibintju mierg misija izvras par nelgu agresiju.

Pols Andersons. Delenda est no cikla Laika patrua.

Poul Anderson. Delenda est. 1955 \\ The Time Patrol

Pagrieziena punkts, kas mainja Eiropas seju un visu tlko vsturi, izrds Romas sakve c ar Kartgu. Antk kultra ir zaudta (preczk, to zina vien nedaudzi specilisti). Tam pietiek ar viena romieu karavadoa bojeju.

K redzam, rakstniekus piesaista galvenokrt kara tmas. Pat tad, kad laika ceotjs mina kaut ko pirms termia atklt, tas parasti ir kaut kas militri varens.

Severs Gansovskis. Bgana

Север Гансовский, Побег.

Hrononauts sk mrtiecgi realizt savu programmu dzimtbtnieciskaj Krievij. Pateicoties savai lieliskajai psihiskajai un fiziskajai sagatavotbai, iekaro stvokli sabiedrb, tad kst bagts. Mca dzimtauu brniem last un rakstt, pc tam ar zintnes. Lk, brni kuvui par jaunieiem, un vi tos virza uz des reakcijas atklanu. Skaidrs, ka via mris ir atomenertika vai pat Bumba. Te sietu prtrauc rji apstki, nodoms netiek realizts.

Pirmstermia atkljumi, ko veic, prkpjot autortiesbas, skar ar morlo aspektu. K piemru apskatsim A. Bogoslovska ststu Glbi (Спасение).

XX gadsimta skim nejaui ierodas kda persona. Nokuvis jaunajos apstkos, per-sons nolemj prrakstt nordt perioda krievu literatru. T k sav laik vi ir grozjies literrajs aprinds, daudzus tekstus vi atceras no galvas. Bet aiznest tos uz redakciju protams, ar savu uzvrdu nav grti. Cik talantgs, cik produktvs...

K daudzos ZF-ststos, ideja t ar paliek tikai ideja.

Protams, F- (fantastisk) situcija neder k globlu prmaiu piemrs, te ir cits jautjums. Vai ir pieaujams, veicot pirmstermia atkljumus, atemt gaisa balonu briem Mongolfj un tvaika dzinju Deimsam Vatam? Stefensonam lokomotvi, Kir radioaktvos elementus?

iet, ar par to vajag padomt, iecerot nopietnas izmaias vstur.


A25.

Aleksandrs ABRAMOVS, Sergejs ABRAMOVS

HAPPY END

Александр Абрамов, Сергей Абрамов. Happy end. 1967

Amatiertulkojums no krievu valodas

Apmekltjs, srtvaidzgs zilacains sangvniis vidjos gados, eneriski, pat par daudz eneriski, paejot garm profesoram un asistentam, iegja laboratorij. Prlaida zik-ru, tomr ne prk ieinterestu skatu baltajiem paneiem un krsainajai ornamentci-jai. Apstjs pie rotjo, no iekas izgaismot stiklveida ekrna, ldzga televizora ekrnam.

- aj lill akvrij es ieraudzu nkotni? vi iesmjs.

- Neieraudzsiet, - teica asistents. Ieraudzsim ms.

- Bet es?

- Js gulsiet. Skum vienkri hipnomiegs, pc tam ms to novedsim dzik mieg letariskaj, ldzg komatozajam stvoklim.

- Kpc?

- Parast hipnomiega radt aizture mums ir par mazu. Ir jatbrvo saretas darb-bas receptori, kuriem nav nepiecieama apzias konstruktv darbba. Vai skaidrs?

- Sareti.

Profesors un asistents saskatjs. Gaidma gara saruna un jau pamatgi apnikuie paskaidrojumi.

- Minsim vienkrot, - nopts profesors. - Katras atmias, tas ir it k signls no pagtnes. Vai nu js atceraties brnbu, vai jaunbu, vai desmit gadus vecus notiku-mus, vai vakardienas sarunu, - tie visi ir pagtnes iespaidi, kuri iekodti kds no atmias nim.

Kad atceraties vajadzgos vrdus un tlus, darbojas apzias konstruktv sistma.

Bet smadzens ir ar centri, kas neprasa apzintu konstruktvu darbu. T ir priekno-jautu, neapzinto uztvrumu, teleptisko signlu un - k ms sakm - nkotnes sig-nlu joma.

Apmekltjs, k jau pienkas sangvniim, iesmjs, skangi k brnb un bez kdas ironijas.

- Neapvainojieties, profesor,- vi teica.- Es neticu. Dieva vrds, neticu.

- Kpc tad js atnct?

- Jums tau vajadzgs izminjuma trustis, bet man ir interesanti.

- Un nesaprotami,- dzlgi piebilda asistents.- K tas ir - signli no nkotnes? Nkot-nes tau vl nav. T vl tikai bs.

- Tiesa, - piekrita apmekltjs, pat nesapratis dzlbu. Lk, laiks. Iet, - vi nordja uz rokas pulksteni. Citu es nezinu.

Profesors atkal nopts. Cik jau ir bijis du sarunu, un cik ts visas ir, visum,

ldz-gas. Piemram, par laiku.

- Bet, kas tas tds ir, laiks, to, mans draugs, ldz im neviens nezina. Ir tona laiks un Einteina laiks. Bet Stouns vispr dom, ka nekdas laika gaitas nav. Nav ne va-kardienas, ne rtdienas, ne pagtnes, ne nkotnes. Un laiks pastv viss uzreiz, k Visums, un daudzfziski, k kinolente. Salociet to, un kadri savienosies: vakar un odien, odien un rt.

Ms eit salocm jsu laika lenti. Atkljam prieknojautu un paredzjumu noslpu-mus. Kdreiz tos turja par arlatnismu, tagad t ir zintnisku psihokomunikciju joma.

- Paldies par lekciju, - teica apmekltjs. Tlka gudrinans notiks, k es saprotu, aj lustgaj surdokamer? un vi nordja uz atvrto balto kabni, no kuras krsaini vadi stieps uz sienas paneiem.

- Jums ir asociatvs skatjums, - atkal iedzla asistents: apmekltjs viam acmre-dzami nepatika.

- Tad ne jau es redzu, bet js, - vi iesmjs. Tikai viena piezmte pie t, ko ieraudzsiet. Lai iet?

- Kda?

- Happy end*.

* Laimgas beigas (angu val.)

Asistents atkal nenoturjs - Gonarovam* Martia, starp citu, ar dievinja romnus ar laimgm beigm.

* XIX gadsimta krievu literatras klasiis (Oblomovs, Krauja u.c.). Sast.

- Un Darvins, - iejaucs profesors. Jums ir labs paraugs, mans draugs, - vi teica apmekltjam, draudzgi virzdams viu kabn.

Pdjais, ko apmekltjs redzja, kabn iegrimis sdekl, bija zibens uzplaiksnjums profesora acs, un pdjais, ko vi dzirdja, bija vardi, kas skanja k pavle:

- Guliet!

Un viam viss izzuda. Bet profesors, ciei aizvris kabnes durvis, teica asistentam:

- Iesldziet.

Momentnais gribas sasprindzinjums bija tik liels un nogurdinos, - bet profesors jau bija vecs, - ka viam gribjs trk atslbinties.

- Vajadztu uzkrt du sarunu fonogrammas, lai turpmk pacienti vartu ts noklausties bez msu ldzdalbas, - vi gurdi noteica, apszdamies pie ekrna, un aizvra acis.

Asistents jau bija iesldzis vadbas ierci.

Gadu skalu? vi jautja.

- Lai iet, - piekrita profesors. Piecus gadus uz prieku, t pati diena.

Vi domja par to, ka nekad nav interesjies pats par savu nkotni un neviens nav viu redzjis ekrn.

Un ko tad vii tur ieraudztu? Tikai varbtisku variantu, ko nosaka clonbas likums. Apstkus var izmaint, likumu n. Un nekda skaitoanas mana* nesaskaits visus nkotnes variantus, ja tiek daudzkrt mainti apstki tagadn.

o barjeru zintne vl nav prvarjusi.

* Dators. Sast.

Profesors atcerjs sava kola bionia* Sergijevska - varbtjo variantu aviaka-tastrofu, lidojot pr Atlantijas okenam. Sergijevskis tlt pat prstja izmantot gaisa transporta pakalpojumus. Un kas? Nomira pc trim gadiem no audzja smadzens.

* Bionika zintnisko ptjumu virziens: dzvs dabas patentu izmantoana tehnik. Sast.

Profesors nopts un atvra acis.

- Nu k? vi jautja asistentam, kur brs pie regulatoriem.

- Tuks, - vi atsaucs. Nav redzambas.

- Varbt kds bojjums?

- Aparts ir idel krtb.

Tad var domt... ieska profesors.

Viam oti negribjs t domt, bet asistents jau pabeidza:

- Ka msu pacients uz to laiku vairs nebs pasaul.

- Ko tad ms pasksim?

- Paiesimies pa gadiem, to nav tik daudz.

Asistents pabdja bultiu uz nkamgadu.

Minti abi klusja. Ekrns joprojm bija tuks.

- Mj, - noteica profesors. Par agru. Tik jauns...

- Un tik srts, - piebilda asistents un pajautja:

- Pataustsim mneus? Galu gal to ir tikai divpadsmit.

Vi tri prsldza regulatoru uz teko mnea beigm. Ekrna violetajs dzls nepardjs ne na no attla.

- Nenodzvos pat ldz mnea beigm flegmtiski atzmja asistents. Kas tagad atliek? Dienas.

Profesoram pazibja nojauta, vl neskaidra pat viam paam.

- Uzlieciet bultiu uz rtdienu.

Bet ar tagad ekrns neatsaucs uz bultias kustbu.

- Varbt vi... jau? teica profesors.

- Kas jau?

- Jau ir...

Asistents paskatjs uz datu rdtjiem.

- Redziet: elpo. Vra sirds, elpoana k pirms klases sportistam.

Profesors padomja un teica:

- Pasekosim, kas ar viu var notikt pc aizieanas no mums. Cik tad aizems sagata-voanas procedra? Ne vairk k desmit mintes. Ar to ar sciet.

- Nksies priet uz minu skalu, - asistents sarauca pieri. Pirmais gadjums msu praks.

Vi prsldza regulatoru, prbaudja, vai ekrns nav kuvis nedzidrs, un nolika bultiu uz cipara 10.

Tda ekrn pardjs krsains attls. Durvis uz kpu telpu. Tagadn guoais pardjs uz ekrna sav tuvkaj varbtj nkotn.

Ar neizpratnes smaidu sej vi aizvra durvis, paraustja plecus, it k demonstrjot neuzticbu eksperimentam un nolu par zaudto laiku, devs lej pa platajm mar-mora kpnm, izgja uz ielas un iejuka starp gjjiem auu pilnaj iel.

Ne profesors, ne asistents nebaidjs zaudt viu no redzesloka, apmekltjs pats visu laiku neapzinti turjs ekrna zon.

Vi piegja pie ietves malas un paskatjs, vai tuvum nav miliu*. Preja ar luksoforiem bija divsimt metrus tlk, bet cilvks acmredzot steidzs. Vi steidzgi apgja pie ietves stvoo autobusu no priekas un neredzja tai pa autobusa braukanas virzien braucoo piectonngo kravas manu ar arbziem.

* T padomju un pirmaj pcpadomju laik sauca policistus. Sast.

Tradija ilga kdu sekundes dau. Ekrn pazibja autovadtja izmot seja, vi minja nobremzt, lai gan katastrofu apturt avirs nevarja, un attlu aprija tums plankums. Ekrns nodzisa.

- Viss skaidrs, - noteica asistents. Sldzam r. Vai pateiksim viam?

Profesors padomja un atbildja.

- kpc biedt cilvku? To pau var pankt ar citiem ldzekiem.

Apmekltjs iznca no kabnes oti apmierints.

- Kolosls miegs, labks nek sanatorij, - vi vdamies tik tikko varja izrunt vrdus. Nu k happy end?

- Nekas neiznca, padomjis atbildja profesors. Kaut kdas kmes aparatr. Ekrns pardja tikai jsu tuvko nkotni un nodzisa.

- Nu un ko tad js ieraudzjt?

- Ko tad varja ieraudzt tais trs mints? Js gjt lej pa kpnm, izgjt uz ielas un skt priet ielu neataut viet.

- Es uzspauju visiem luksoforiem, - apmekltjs iesmjs. Preja ir tlu, bet taisni pret ir mana trolejbusa pietura.

- Bet kpc jums nebraukt ar metro? Tas ir divus sous no institta un ai pa pus.

- Man nepatk metro, - saviebs apmekltjs. Eskalatori, tunei. Un trolejbuss mani aizved pie pam mjm.

- Un tomr es jums ieteiktu metro, - uzstjgi atkrtoja profesors. Man nepatk, kad aparts bojjas slikta zme.

- Jums nkotne skaidri redzama, bet js par zmm! atkal iesmjs apmekltjs un uzsita profesoram uz pleca. Labi, dakter, lai iet pc jsu prta.

Profesors un asistents izgja uz balkona. Viss izskatjs, k uz ekrna, tikai dabg lielum, - iela, gjji, autobuss pie trotura. Tau apmekltjs negja uz trotura malu, bet ska eneriski soot uz prieku.

- Iet uz metro, - minja asistents.

- Pagaidiet, - piesardzgi piezmja profesors. Priek vl ir preja ar luksoforiem.

Tai brd ldz ausmm pazstam kravas mana ar arbziem miergi apstjs pie ietves. No kabnes izkpa oferis un devs uz tabakas kiosku pc papirosiem.

- Sveiki, - teica asistents. Lk, ar pdjais apstklis clonbas likumam. Varam

tt makeres.

Tau vii vl nepaspja atiet no balkona, kad troksnis uz ielas pienagloja vius pie vietas. Troksni bija attls, bet uzreiz pazstams satraukta pa troksnis.

- Paskatieties, - teica profesors, pieturoties pie balkona durvju stenderes. Es baidos.

Asistents atkal izgja uz balkona un ilgi neatgriezs. Profesors gaidja aizvrtm acm un neatvra ts pad tad, kad asistents jau gja viam garm.

- T pati piectonng ar arbziem. Panca viu pie prejas. Vi tomr gja pri ielai.

- Bet luksofori? - bikli vaicja profesors.

- Vi uzspauj luksoforiem, js tau dzirdjt? asistents paraustja plecus. Lk, te mums ir otrais no varbtiskajiem variantiem.

- irurgam nav tiesbu kdties, - lni noteic profesors. Mums ar.

- irurija ir precza zintne. Bet mums vl ir tik daudz neprvartu barjeru. Nekds dators nesps uzskaitt visus nkotnes varbtiskos variantus, asistents burtiski atkrtoja profesora domu.

- Un tomr odien ms btu varjui viu glbt.

- odien. Bet rt? Un pc nedas?

- Un rt, un pc nedas!

Filozofiska siekaloans! nodomja asistents, bet skai noteica:

- Ko tad js piedvjat? Kabatas apartus nkotnes paredzanai ar ikdienas prbaudm? Smieklgi!

- Nesmejieties, - iebilda profesors. Tas nepavisam nav smieklgi. Katram cilvkam ir tiesbas uz savu happy end!

A26.

Leonds AKINAZI

ZIKRE

Леонид Ашкинази. Любопытство

Amatiertilkojums no krievu valodas

- Js man atausiet skt ar vienu vecu jsu paa spriedumu?

- J, protams. Par saviem vrdiem nkas atbildt.

- Kpc tik drmi? Jo vairk, personiski jums nekas pas nedraud. Atceraties jsu spriedumu, ka nkotne ir vai nu vadma, vai paredzama?

- Ne glui t.

- Nu j. Ja nkotne ir paredzama, tad nav vadma, bet ja ir vadma tad nav paredzama. Bet ja nu es teiku, ka varu paredzt taisni tpc, ka varu to vadt? Tas ir, es izdaru t, ka vlans uzvars X, un tlt pat to paredzu?

- Es biju domjis ko citu, - es skumji iebilstu. (Skumji tpc, ka nesaprotu, kpc miglain saruna. Droi tau, ka Vi zina, ko un kad es esmu noformuljis.) Es biju domjis, ka, ja nkotne ir vadma, tad relie cilvki, pie tam masveid, sks to vadt, un tad paredzt bs neiespjami, jo...

- Stop, stop. Pirmkrt, ja paas cilvku vlans ir paredzamas, tad rezultts ar var tikt paredzts.

- Nav fakts. Ir iespjamas nestabilas kombincijas. 50% grib, lai vinntu Spartaks, bet 50% - lai Dinamo. Iespjams dinamiskais haoss un citas simptiskas lietas. Vispr ai situcij pats paredzanas jdziens maina jgu.

Paredzt, cik reizes mua, kamr t s tur un tur un trs, nogrozs galvu, nav iespjams. Bet vai tai viet bs miskaste un muu bari to var.

Plus vl jautjums, uz kdu termiu un ar kdu precizitti.

- Tomr, pilngs un preczs apraksts nav iespjams, ja var vadt, - tam tau js piekritsiet?

- J. Bet ar vienu precizjumu. Ja vadana ir masveidga. Bet, ja vadt var tikai kds viens, piemram, Tu, tad princip paredzt var. Tas ir, tda vadana pati par sevi vl netrauc paredzanai - Tavai paa paredzanai.

- Jauku, jauki... ttad manas iespjas paliek pie mnis? Atzsti?

- Neredzu iemesla noliegt.

- Patkami, ja tev ir vrigs oponents. Turpinm sarunu?

- Esmu gatavs.

- Tu vienmr lojies, ka cilvkam ar to tu, protams, domji sevi nav lemts redzt nkotni. T ir?

- J.

- Bet tai pa laik tu visu mu dari visu, lai nkotni maintu. Rkojies ne k visi,

automtiski, bez domanas, bet apzinti, naeatlaidgi, par spti apstkiem.

- Ne vienmr. Brnus taisju ne jau par spti apstkiem. Es tos gribju, un apstki man panca pretim. (Tolaik, es domju ar ausmm.)

- Es domju darbu. Gan fizik, gan pasniedzja darb, gan sabiedriskaj kad tu ar to biji aizrvies darbb. Vienmr gji priek un izteicies.

- Piekrtu. Tlt Tu teiksi, ka tas slikti savienojas ar paredzambu un ka es velti bdjos par to, ka neredzu nkotni?

- Teiku.

- Bet es domju ieraudzt pie beigm, kad es vairs neko nevaru padart un maint.

- Tad tau bs jo sevii l. Jjaut, kpc tev to vajag? Tavu vlanos zint dikt viena lieta vlans dart. Visa tava dzves pieredze saka: ja labk zinm, tad labk darm. Tau t pdj zinana nedos tev klt iespju labk izdart.

- Bet ja nu pastv nkam iemiesoans?

- Pat ja t pastv, tu neieiesi tai pa up. Vsture neatkrtojas.

- eit j. Bet ja nums nokstam cit, pietiekami maz atirg vstur un varam rkoties gudrk, ja zinm, kas sanca iepriekj situcij?

- N, nekas neiznks. Pat ja visi apstki sakrt. Tu tau neproti risint apgriezto uzdevumu civilizcijas mrog. Tu nevari uzzint, kas tiei izsauca to un to un k rkoties, lai to maintu.

- Ttad uvej, nedaranas filozofiju izdomja tie, kuri o visu apzinjs?

- J, protams.

- Labi. Esmu gatavs piekrist, ka taisni pdjo zinanu es nevaru pielietot praks. Bet vienkri kaprze? Vienkra cilvciska zikre?

- Brniga zikre?

- Labi, piekrtu. Brniga zikre.

- Brniga zikre... var ar t... brna zikri labs pieauguais apmierins... bet tad, ja via labestbai tic...

A27.

Leonds AKINAZI

NEUZSKATIET MS PAR MUIEM

Леонид Ашкинази. Не считайте нас дураками

Amatiertulkojums no krievu valodas

2060. gada 23. aprlis. Laboratorija. Pie galda s jauka meitene. Gari taisni mati, veidol ir kaut kas netverami austrumniecisks (acu forma?). Aizmugures pln, dabiski, ir mklaina konstrukcija no metla un stikla laika mana. Meitene tur rok vstuli, lasa to un taiss raudt.

Es uzreiz sapratu, ka t esat Js un ka Js, piedodiet par vecmodgo stilu, esat man lemta. is izteiciens ir vecmodgs jau man laik, lai gan, ja Js esat ptniece, tad vecmodgums Js nebieds. Tau Js esat mazliet vieglprtga ptniecei ar laika manu.

Kad es Js pirmo reizi ieraudzju, es Js pazinu. Nebrnieties brni mdz bt visai vrgi, pai forsmaora apstkos.

Paskaidroju: mana meita Js aprakstja pilngi preczi, lai gan tika js redzjusi un ar Jums runjusi tikai 10 sekundes. Tais gados un tai zem, kur auga mana meita, pr-tikas pirkana veikalos bija, k Js droi vien zint, sava veida piedzvojums. Ne katr rind es varju iestties ar brnu, varja ar samt, bet mjs viu nebija ar ko atstt. Es mu viu ldz, nostdju veikala kluskaj un drokaj viet, parasti kakt, un teicu: gaidi eit. Disciplintais brns visu saprata un stingri ievroja. Es neapskauu to, kur btu minjis... Mazkais, brciens pa visu kvartlu, bet tlk izskrptas acis. Tau katram gadjumam mums bija ar parole maza, 2x3 cm, Salvadora Dal reprodukcija Sapnis, kuru izsauca bites lidojums... Brns zinja, ka jebkuram cilv-kam, kas uzrds o bildti, ir jklausa tpat k man. Bildte bija man kabat, un o paroli nezinja neviens, izemot ms abus. Vispr neviens. Tas viss bija izdomts gadjumam, ja man vajadzs viu pasaukt pie sevis vai stt mjs vienu, vai nezinu, ko vl. Izmantot o sakaru mehnismu mums t ar ne reizi nencs.

Bet reiz, kad es, izplsis no tirdzniecbas sistmas divsimt gramus (vairk todien nedeva) siera un divas paketes piena, atgriezos pie meitas, via stvja pretj, skaitot no veikala ieejas, str, trs metrus tlk. Un pazioja, ka pienkusi jauna, skaista un labi audzinta tante, apsveicinjusies (to meitena ar balss izteiksmi pasvtroja), uzrdjusi (meita pat nenosauca ko lk, disidentu audzinana!) un pateica, ka ...paldzis gaidt nevis pa kreisi, bet pa labi no durvm. Pie tam, atz-mja meita, via tevi (tas ir, mani) pareizi nosauca tav mjs lietotaj vrd.

Meita nosauca matu krsu un garumu, acu krsu un pai atzmja to formu. Es tlt prbaudju bildte bija sav viet. Fizika netic brnumiem, un es nospriedu, ka meitia bs aiz miega bada sasapojusies.

Tau, kad ms ar Jums, mans prieks, pagjuoned iepazinmies, es sapratu n, Js manai vrgajai meitiai pirms ceturtdagadsimta nepardjties sapn. Msu pazans turpinsies, un msu draudzba drz ks tik ciea, ka es, ststot par savu dzvi, es pieminu ar manas meitas un to bildti, bet varbt es to ar pardu, man arhv t ir saglabjusies.

Un js gribsiet prbaudt, un krtjo reizi dosities no sava laika nevis uz 2010. gadu, bet vl ceturtdagadsimtu tlk, nokopsit bildti un prbaudsit.T ka neskaitiet ms par muiem, jauks meitenes no nkotnes.

Jauk meitene 2060. gad lasa vstuli un taiss raudt. Via kdu laiku ns, klusi ieklausoties sev. Tad via saprot, ko via izdars, pieceas un dodas pie laika manas.

A28.

Fredriks BRAUNS

EKSPERIMENTS

Fredric Brown. Experiment. 1954

Amatiertulkojums no krievu valodas

- Pirm laika mana, dentlmei, - lepni pazioja profesors Donsons. - Neliels eksperimentls modelis. Var prvietot jebkurus priekmetus svar ne vairk par trim mrcim un piecm uncm un ne tlk par 12 mintm pagtn vai nkotn. Tas darbojas.

Modelis tiem izskatjs neliels. Tiesa, tam bija divas iespaidgas ciparncas zem diezgan zemas platformas.

Profesors pama roks kubiskas formas metla klucti.

- Vara kluctis, - vi pazioja, - ar kuru ms strdjm, sver vienu mrciu un divas tredaas unces. Vispirms es prvietou to piecas mintes nkotn, - vi pieliecs un pabdja rdtju uz ciparncas. Uzemiet laiku.

Vii paskatjs pulksten. Profesors Donsons uzmangi nolika klucti uz platformas, un tas tlt pazuda.

Bet pc piecm mintm, sekundi sekund, tas pardjs vecaj viet.

Profesors Donsons atkal pama klucti roks.

- Bet tagad piecas mintes pagtn. - Vi prbdja rdtju uz otras ciparncasun paskatjs pulksten.- Bez sem mintm trs. Es noregulu mehnismu - noliekot klucti uz platformas uz pulksten trim. Ttad bez piecm trijos kluctim ir jpazd no manas rokas un jpards uz platformas piecas mintes pirms tam, kad es to tur noliku.

Bet td gadjum k js tur to noliksit? jautja viens no koliem

- Kad mana roka tuvosies, kluctis pazuds no platformas un atradsies man rok, lai es to vartu nolikt atpaka. Skatieties uzmangi.

Kluctis pazuda no via rokas.

Un pardjs uz laika manas platformas.

- Lk, redzat? Piecas mintes pirms man jnoliek tas uz platformas, tas jau ir tur.

Otrs kolis sarauca pieri, domgi skatoties uz klucti.

- Bet, - vi teica, - kas notiks, ja js prdomsiet un nenoliksiet viet klucti, kur tagad ir uz platformas piecas mintes pirms tam, kad vi tur btu jnoliek? Tas tau btu paradokss.

-Interesanta doma teica profesors Donsons. Es kaut k neesmu par to domjis, ttad ir vrts pamint. oti labi, es ne...

Paradokss nenotika. Kluctis palika uz vietas.

Bet viss Visums pazuda kop ar profesoru.

A29.

Fredriks BRAUNS PIRM LAIKA MANA

Fredric Brown. First Time Machine. 1955.

Amatiertulkojums no krievu valodas

Doktors Greingers svingi pazioja: - Dentlmei, pirm laika mana.

Via trs draugi prsteigum nodrebja.

Dr. Greingers turja rok nelielu kubiskas formas mantiu ar ciparncm un sldzi.

- Pietiek nostdt rdtjus uz zinmu datumu, - vi paskaidroja, - un nospiest pogu, un js atradsities tur, kur gribat.

Smidlijs, viens no doktora trim tuvkajiem draugiem, pasniedzs pc kubisk kluca un pagrozja to roks, apskatot no vism pusm.

- Tu nejoko? vi jautja.

- Prliecinjos pc paa pieredzes, - atbildja Greingers. Es noregulju to uz vakardienu un, iedomjies, redzju pats sevi no muguras, izejot no kabineta. Pat baisi palika.

- Interesanti, vai tev negribjs iedot sev krtgu pendeli?

Doktors Greingers iesmjs. - Man varja neizdoties, jo es tau td gadjum main-tu pagtni. Vecais laika ceojumu paradokss, kuru visi apsprie. Kas notiks, ja dosies uz pagtni un tur nogalins savu vectvu, vl pirms vi ir iepazinies ar vecmmiu?

Smidlijs, vl joprojm audzdams rok kubiu, pki atkps un, skatoties uz saviem trim draugiem, nelabi pasmnja.

- Taisni to es taisos dart, - vi pazioja. Kamr tu runji, es uzliku bultias uz sedesmit gadiem pagtn.

- Smidl! Neuzdrksties! Dr. Greingers spra soli uz prieku.

- Stt, vai ar es nospiedu pogu. Bet, ja gribi, varu paskaidrot, kpc es t daru.

Greingers apstjs.

- Es ar esmu dzirdjis par o paradoksu, - turpinja Smidlijs, - un tas mani ir vienmr interesjis, jo es neaubjos, ka nogalinu vectvu, ja vien radsies tda iespja. Vi bija cietsirdgs tirns, kur prverta ell Manas vecmmias un manu vecku dzvi. Uzskati, ka esmui sagaidjis savu stundu.

Smidlijs nospieda pogu.

Viam samets raibs gar acm, un... vi atjdzs neuzart lauk. Nepagja ne minte, kad Smidlijs jau bija noorientjies. Ja vi stv viet, kur kdreiz tiks uzcelta Greingera mja, tad vecvectva ferma ir tikai jdzi uz dienvidiem. Smidlijs devs uz prieku. Pa ceam vi pievca koka atlzu, no kuras iznca laba runga.

Netlu no fermas vi ieraudzja rudmatainu zei, kur sita suni.

- Tlt izbeidz! iercs Smidlijs, mezdamies palg sunim.

- Nebz degunu mans darans! atbildja zeis un pacla ptagu.

Smidlijs atvzjs ar rungu.

Pz sedesmit gadiem doktora Greingers svingi pazioja:

- Dentlmei, pirm laika mana!

Via divi draugi prsteigum nodrebja.

## A30.

## Vladens BAHNOVS

## TAS PATS BALABAKINS

## Владлен Бахнов. ТОТ САМЫЙ БАЛАБАШКИН. 1970

Amatiertulkojums no krievu valodas

Lai kur ko nesaka, bet tamldzgi notikumi pasaul mdz bt; reti, bet mdz.

N. Gogolis

Nesen darb atzmja manu pieticgo jubileju divdesmit pieci gadi pie laikgjja stres. Un galvenais grmatvedis aprinja, ka ceturtdagadsimt es ar savu laika manu esmu nobraucis ne daudz, ne maz, bet piecsimt tkstous gadu. T nekas?

Js, protams, saprotat, ka piecsimt tkstoos gadu var redzt ne mazumu interesanta. Bet, ja jums liekas, ka strdt uz laikgjja ir viegli un vienkri, tad js nevarat iedomties, kdus atbildgus un grtus uzdevumus man ir ncies veikt.

Lk, piemram, reiz es ar savu laika manu biju piestiprints vienai interesantai iestdei Panenei. Iestde saucs nesaprotami, un neviens nezinja, ko t dara. Bet Panene taisni nodarbojs ar oti dergu un cildenu lietu paldzbu nkoajiem nijiem.

To darja t. Apmram reizi gad es ar savu laikamobili devos uz nkotni, iebraucu gadus simt piecdesmit tlu, kdu laiku tur padzvoju un pa o laiku preczi noskaidroju, kurus no msu izcilajiem laikabiedriem pcncji atceras un ciena, bet kurus ir pavisam aizmirsui. Citiem vrdiem, es uzzinju, kur no msu diajiem cilvkiem patiesi ir dis.

Un, lai gan mazmazdlu vrtjums ne vienmr saskanja ar msjo, pcncju lmumi tika uzskatti par galgiem un neprsdzamiem.

[Lk, t jau ir kda. Un ja nu pc vl kdm paaudzm vrtjumi atkal mains?

Pats laiks te tiek uztverts vienkroti. Sast.]

To, ko es uzzinju nkotn, Panene turja absolt noslpum. [Otra kda. Sast.] Slepenba bija tda, ka, teiksim, Panenes mijas nodaas ldzstrdnieki nezinja lielo fiziu vrdus, bet mzikas noda nebija ne jausmas par patiesi eniliem gleznotjiem. Tas tika darts td, lai, pirmkrt, nebojtu garastvokli tiem cilvkiem, kuri pieradui domt, ka vii tiem kaut ki nozm. [Varbt ar nozm tagadnei; vai tad tas ir slikti? Sast.] Bet otrkrt un tas ir galvenais Panenei bija kategoriski aizliegts maint dabisko vstures gaitu, apsteigt notikumus un iejaukties lielo cilvku dzv.

Viengais, kas Panenei bija atauts pakpeniski un nemanmi radt laika prbaudtajiem nijiem labus sadzves apstkus. Tdus apstkus, lai ie niji vartu produktvi strdt un dot cilvcei pc iespjas vairk labuma, netrjot savu drgo laiku domm par dienio maizi.

Taisni ar tdiem sadzves jautjumiem Panene ar nodarbojs.

Un, lk, reiz mani izsauc uz literatras nodau un ldz precizt, kur mums ir vislabkais dzejnieks.

Lieta, protams, nav sareta, bet delikta gan.

Nobraucu es tiei simt gadus uzprieku, iesldzu dro viet laika manu un gju noskaidrot o jautjumu.

Parunju ar pcncjiem par vienu ievrojamu msu dzejnieku, par otru, par treo un kas noskaidrojs? Nevienu no viiem pcncji nav lasjui. Man pat l palika.

- Vai tiem, - jautjau, - biedri pcncji, jums nav zinms neviens msu dzejnieks?

- Protams, ir zinms!

- Kur?

- Balabakins.

- Kds Balabakins?

Te nu brnjs pcncji.

- Ko nozm kds Balabakins? Un vii paskatjs uz mani t, it k es btu pajautjis: Kds Pukins? Nevar bt, ka js neesat lasjis Mihailu Balabakinu! Tas tau ir enils dzejnieks, kur dzvoja tiei jsu laik!

- Ak, Mihails Balabakins! Ktad! K tad! es saku un srkstu, jo neesmu pat dzirdjis par tdu dzejnieku. Protams, - saku, - esmu lasjis un pat pazstu viu personiski!

Pdjo es iegriezu, t teikt, lielkai ticambai. Un velti! Uzzinjui, ka es esmu personiski pazstams ar Balabakinu, pcncji ska pieprast, lai es uzsttos ar atmim par savu dio laikabiedru. Pie tam uzsttos navis kaut k, bet televzij, raidjum, kuru transls pa visu plantu, jo visa cilvce grib paklausties ststu par savu moto Balabakinu.

Cilvkam reti mdz bt dota iespja izblamties uzreiz visas cilvces priek. Tomr es o gadjumu neizmantoju un, atsaucies uz steidzgu izsaukumu, iesdos laikagjj un apkaunojo krt aizmuku uz tagadni, lamdams sevi par savu neizgltotbu un pelcbu.

Atgriezos Panen, izststju visu k bija. Un, godgi sakot, man kaut k palika vieglk, kad es redzju, ka literatras nodaai par msu izcilo laikabiedru ir zinms na vairk k man.

Bet, par cik savas steidzgs bganas d es par Balabakinu nebiju uzzinjis neko, izemot to, ka vi ir nijs, tad viu bija diezgan grti atrast. is diais dzejnieks nebija rakstnieku organizcijas biedrs, nepardjs urnlos un nebija literrajs apvienbs. Un tomr pc ilgiem mekljumiem izdevqs noskaidrot, ka Faustov dzvo dzejnieks iescjs Mihails Balabakins, kur druk savus dzejous avz Kaujinieciskais ugunsdzsjs.

Un Panene ska radt Balabakinam apstkus.

Ska viu drukt visbiezkajos urnlos, prveda no Faustovas uz Maskavu, iedeva dzvokli. Tikai raksti!

Iznca viam pirm grmatia, tad otr. Un, lai gan neviens no Panenes

nevarja izppties, ka Balabakins ir prbaudts nijs, msu kritii kaut kd veid visu uzzinja un ska Balabakinu slavt katr rakst.

Rakstja vi daudz, bet drukjs vl vairk, jo katru via dzejoli prdrukja reizes desmit.

sk, Mihails Balabakins bija no tiem retajiem nijiem, ko pilnb atzina un novrtja vl dzves laik. Un man bija patkami apzinties, ka es ar esmu, cik ir manos spkos, mis dalbu via likten: nijus tomr vajag novrtt!

Bet nesen es dienesta darans atkal biju nkamaj gadsimt, un man aiz trs zikrbas iegribjs uzzint, kds bija mana di laikabiedra tlkais liktenis.

Bibliotk es pamu Mihailam Balabakinam velttus zintniskos darbus , sku last un kas gan noskaidrojs?

Bet noskaidrojs, lk, kas: tam Mihailam Balabakinam, ko zina un ml pcncji, nav nek kopga ar to, kuru godinm ms.

Un, kamr manjais Balabakins bauda pankumus galvaspilst, stais enilais Mihails Balabakins, pseido-Balabakina vrda un uzvrda brlis, dzvo Konotop, paretam publicjot savus enilos dzejous ar pseidonmu U. Pmezonovs. Bet pseidonmu vi pamis tpc, ka parakstties ar savu sto uzvrdu, kad pastv sts ievrojams Balabakins, vi uzskata par nekautru. Lk, t!

Un tad es atcerjos, ka tiem esmu redzjis U. Pmezonova dzejous, bet neesmu pievrsis tiem uzmanbu.

Tad es prirstju visu Visprjo Nkotnes Enciklopdiju, bet par manjo Balabakinu neatradu ne vrda. N vien rakst par Maskavas ielm bija piemints Balabakina strupce.

Protams, Panen es par savu atkljumu nevienam neko neststju: par tdu kdu galvu vis neglauds.

Mani moka sirdsapzia, bet es mierinu sevi ar to, ka nkotne ir pardjusi: stais Balabakins dabs pelnto. Bet Viltusbalabakins, kur uz laiku izpilda di dzejnieka pienkumus, lai pastaig nijos galu gal no t nekas nemainsies.

A31.

Mihails PUHOVS

HRONOSA DIVAS SEJAS

Михаил Пухов. Два лика Хроноса

Amatiertulkojums no krievu valodas

K zinms, realitte ir daudz saretka nek ms to varam priekstatt.

Visum ir apgabali, kur nav spk daudzi no mums pazstamajiem fizikas likumiem. o vietu iemtniekiem ir brnumainas un mums neizprotamas pabas.

Vien no tdiem rajoniem dzvoja labais burvis, kur savu viengo aicinjumu redzja aunuma izskauan viss t izpausms. Burvis visu mu cnjs pret netaisnbu, da-rot labu, un sadarja to tik daudz, ka via dzimtaj kosmosa da it nekda aunuma vairs nebija, un burvim ncs prcelties uz visuma citu malu, lai turpintu savu tais-ngo lietu.

Rezultt burvis nonca tuvum Zemei, un tas ir dabiski, jo citdi ms par viu neko nebtu dzirdjui. Burvis nezinja, k sauc Zemi, viam t bija vienkri planta, un vi prvietojs virs ts pa riveida orbtu, uzmangi vrojot ts virsmu un to apdz-vojos saprtgs btnes.

Nevajag aizmirst, ka burvji nav cilvki. Lai prvietotos kosmos, burvim nevajadzja ne lidapartu, ne elpoanas ierci.

No skata burvis atgdinja cilvku, bet tikai no pirm skata. No priekas un no mugu-ras vi izskatjs viendi, jo via blvi pieguoais melnais apvalks bija universls, tas izpildja redzes, dzirdes, taustes un citu, mums nezinmu sajtu orgnu funkcijas. Ne-skatoties uz m atirbm, burvis uzreiz pazina cilvkos saprtgas btnes.

Uz plantas, pr kuru burvis, te iegrimstot kosmiskaj tums, te atgrieoties saules siltum, lidoja, labais un aunais bija sadalts apmram ldzg mr, un tas solja burvim daudz darba.

Tiesa, bija vl kds apstklis, kur stipri atra Zemi no via dzimtenes un citm pasaulm tai visuma da, no kuras vi bija ieradies. Bet tikt skaidrb par vism detam vi nepaspja, jo vi patlaban lidoja pr kdu apdzvotu vietu, taisni pr laukumu pie pilstas parka, un via uzmanbu piesaistja auu grupa, kas drzmjs pie mirua cilvka ermea.

Burvis apstjs 100 kilometru augstum virs notikuma vietas. Vi bija sadries ar aunumu t sliktkaj variant ar via dzimten nebija smagka nozieguma par dzvbas atemanu saprtgai btnei.

Bija nepiecieama iejaukans, un burvis ska nolaisties skum lni, pc tam arvien trk. Tur, kurp vi nolaids, bija agrs rts (t viam liks), uzlcos saules srtie stari gls uz brua un uz nogalint sejas.

audis lej pars, atbrvojot vietu ap miruo. Vii it k sajuta burvja tuvoanos, lai gan vi laids bez skaas. Pc tm vii pacla sejas augup,

ieraudzja viu un ska ar acm sekot via kustbai.

Pie paas zemes vi piebremzja un nostjs uz asfalta blakus lim.

Tepat mtjs dobs metla stienis, tas stipri atviegloja via uzdevumu. Apkrtjie bija k sastingui.

Tikmr burvis rkojs. Pasauls, kuras vi tika atbrvojis no aunuma, vi ne reizi vien bija sastapies ar slepkavbm. Vi bez skaas pateica burvju vrdus, un stienis, rji nemaindamies, prvrts par burvju zizli. Vl buirvju vrdi un tas notrcja, bet pc tam pats ielca burvim rok.

Pc tam lis, jau vairs ne glui lis, grojoties piecls, atvra acis, paskatjs uz burvi ar galju ausmu izteiksmi sej, bet, paklausot bezskaas vrdu maiskajam spkam, veica soli uz prieku. Burvis ar zizli pieskrs via galvai un tad strauji atrva zizli nost, atbrvojot cilvku no vi iemjojus nves. Izdziedinanas process bija pabeigts.

Augmceltais, vl nek nesaprotot, skatjs uz savu glbju ar tm pam, tikai nu jau apzintkm bailm acs, un tad pki mets uz via pusi. Burvis atkps, bet ausmu izteiksme cilvka acs neizzuda, un neizskatjs, ka vi taistos pateikties sa-vam glbjam. Tpc burvis, turpinot kpties atpaka (ja t var teikt, jo vi no priek-as izskatjs tpat k no muguras), patrinja soli un, audzot rok maisko zizli, nozuda laukumam ldzs eso vec parka saaudzs. Vi burvestbs bija iztrjis daudz spka, un viam vajadzja atvilkt elpu, lai vartu turpint savu taisngo lietu.

Burvis park atpts vairkas stundas, ldz pki saprata, kda tad ir s pasaules galven atirba no via dzimtenes un sapratis vi krita izmisum, jo atirba padarja viam par neiespjamu dart labu uz Zemes un vispr aj visuma da.

Burvja konstatt atirba bija tda, ka s visuma daas laiks plda pretji via paa laikam.

Tpc via tikko k paveiktais cildenais darbs ejienieu acs izskatjs pavisam savdk.

Viiem darbba notika nevis saullkta, bet saulrieta laki, k film, kas palaista pretj virzien.

Pc daudzo aculiecinieku liecbm, kuri tovakar bija izgjui laukum pastaigties, lieta notika t.

Bija rms, silts laiks. Virs pilstas parka kokiem, kuros laids lej saule, stvja rieta blzma. Pki no parka izskrja viscaur melns cilvks ar densvada caurules gabalu rok. Pat ne sti ldzgs cilvkam piemram, viam nebija sejas, galva bija k apaa lode bez kdm atverm. Melnais cilvks iegja auu pl un apstjs pie viena no tiem. Tas atkps, jo melnais cilvks izskatjs briesmgs. Prjos prma sastin-gums, un neviens nepaspja ne pirkstu pakustint, kad melnais cilvks iesita izvltajam upurim pa galvu ar cauruli, un tas sagrojs un nokrita zem. Melnais cilvks nometa cauruli uz asfalta, bet vl pc mirka atgrds ar kju no zemes, uzli-doja gais un nozuda vakars debess k d jdom par via kosmisko izcelsmi. Bez tam ir liecinieki, kuri savm acm redzjui, k daas stundas iepriek melnais cilvks ar to pau cauruli roks

nolaids taisni no debesm parka saaudzs blakus tai vietai, kur vlk notika

slepkavba.

stenb labais burvis, pc dam stundm ticis par visu skaidrb, bdams izmisum par notikuo un saprazdams, ka via cildenais darbs Zemes pretj virziena laik ir vissmagkais kriminlnoziegums, un nevardams neko maint, atstja Zemi... Jo pretjs laika plsms atdot nozm atemt, un viss labais, ko vi eit vartu izdart, zemieu acs izskattos aunums, bet dart aunu, pat ja tas liekas labs, vi nemcja.

Un burvis nekavjoties atstja Zemi, paris ldzi brnumzizli nolk iemest to Saul, lai sadeg un nekad vairs nekalpo par nozieguma ieroci.

Bet kda savktais densvada caurules gabals tagad gu zem stikla vietj novadpt-niecbas muzej ar attiecgu paskaidrojumu tam klt.

A32.

ubova LUKINA,

Jevgeijs LUKINS

DZIESMA PAR VIEDO OEGU

Любовь Лукина, Евгений Лукин. Песнь о Вещем Олеге. 2001

Amatiertulkojums no krievu valodas

PIEZME 1.

Leenda vsta: kazam Oegam (senkrievu valsts Rusj - faktiskajam dibintjam) volhvi senkrievu (austrumslvu) pagnisk kulta kalpotji - pareojui, ka vi mirot no sava zirga.

Reiz, kad zirgs jau sen bijis beigts, bet Oegs joprojm dzvs, vi aizgjis pie zirga kapa (?), uzlicis kju uz galvaskausa un pasmjies par volhviem: sak, vai no t man tagad btu jbaids? No galvaskausa izvusies indga ska un nvgi sakodusi kazu.

T tas vlk izklstts hroniks.

Literatr o sietu attlojui, piemram, Konstantns Riejevs, Aleksandrs Pukins un (jauns skas) Vladimirs Visockis.

Drm rudens dien 6420. gad kop pasaules radanas pakalnos Kijevas tuvum vl nedzimu hronista Nestora vainas d juka r vsturisks notikums.

- Trsdesmit trs nodas to hronistu! dusms nolamjs Viedais Oegs, paceot kju un apskatot zbaku. Pat nav prkosts! Ak tu, mdzi!

ska izbiedti nolieca trsstraino galviu un atkal ielda zirga galvaskaus.

- Nepieveikt viai kaza zbaku, - krekdams neveiksmgo mdzi aizstvja bajrs. da bs miecta pc labks sirdsapzias. Lk, ja te btu indieu kobra! T, k ststa, stvus ceoties augstk par stulmeni. Vartu ar cegal ieknbt... Pda vai celis vienalga kja...

- Ei nu! dusmgi nobrnjs kazs. Kur tu pie Kijevas kobru dabsi? Vl padomja Viedais un teica: - Varbt plaukstu vareno uz galvaskausa uzlikt?

- Rakstts, ka kju... krekstdams atgdinja cits bajrs.

- Varbt uzaut vecu zbaku, cauru?..

Bajri aubs saslja brdas un noliedzoi poja zvrdu cepures.

- Nav zinms, kaz...

No zirga acs dobuma pabzusies ska ar noskuma un engani ievilks atpaka. T vien skaties, vl krits ziemas mieg: ne vairs vasara ir rudens.

Viedais Oegs pavrs visapkrt. Uz pakalniem drzmjs jau diezgan nosaluie kijeviei. Tiem jau viss bija sagatavots apbedanai un diai raudanai.

- Raksta, pai nezina ko, - vi norca. Labi! Kpu ar basu kju. Lai tad pai pc tam skaidro k grib...

Apsdies uz pakalpgi nolikt sdeka un nomis labs kjas zbaku, vi ar gnumu ska attt kjautu.

PIEZMES 2-5.

2.

6420. gads kop pasaules radanas apmram (jo gada skums varja bt ar cit datum) 912. gads kop Kristus dzimanas, respektvi, msu r.

Daa vsturnieku gan pieauj, ka Oegs dzvojis ilgk, varbt ldz 922.g.

Tiesa, ai laik Krievzeme (Rusj) vl nebija kristta (hronista Nestora laik jau bija) un o gadu skaitanas veidu vl nelietoja (ja nu viengi kdi jau esoie kristiei).

3.

Nestors senks saglabjus senkrievu hronikas autors, iekvis taj ar minto leendu.

4.1.

Lai tiktu va no laika paradoksiem, bet saglabtu iespju ceot laik (ko atsevios gadjumos pieauj relativittes teorija slgts laika lknes), krievu un ameriku fiziis Igors Novikovs ierosinjis pakonsekvences (pasaskaotbas) principu.

Tas aizliedz paradoksus, ldzgi k enerijas nezdambas likums aizliedz vienu dau risinjumu, kuri no parasto fizikas likumu viedoka btu iespjami.

4.2.

Praks tas vartu bt apmram t: tu vari it k diezgan brvi ceot laik, bet, tikko tu sc dart, ko tdu, kas var novest pie paradoksa, teiksim, taisies noaut Lielo Mdzi t tev noteikti kaut kas patraucs.

Piemram, pri lidojoa vrna nokrtosies, un tev nodrebs roka ar aujamo. Vai bsi aizmirsis aujamo pieldt. Vai ar tu nopdelsi aiz sasprindzinjuma, baidoties no paradoksa. Utt.utt., utt.

4.3.

Tas viss izskats diezgan jocgi...

(Uz vietas, lokli, tau fizika ir tda pati k iepriek, un ar gribas brvba nav pki kuvusi mazka.)

4.4.

Toties ldz ar to paradoksu aizliegums ir izdalts atsevi princip - un vairs nav jmekl katru reizi konkrtie risinjumi, lai novrstu paradoksus.

(Bet alternatvais risinjums acmredzot btu: pieaut paradoksus un ptt, k tie vartu darboties realitt, kdas sekas vartu bt...)

4.5.

Jevgeija un ubovas Lukinu stst oti ldzg veid darbojas drusci cita lieta: nepiecieamba izpildt to, kas ir uzrakstts hroniks (saskaoties)...

5.

Kazs Oegs (kaut kad IX gs. 912.? 922.?) - Helgi, iesaukts Viedais, skandinvu vkingu Ldogas grupjuma vadonis (879.-912.?) - k reents pie dinastijas aizscja Rrika dla Ingvara jeb Igora (kur patstvgi valdjis 912.?-945.?).

Faktiskais vienots Sens Krievzemes valsts Rusj dibintjs (882.). Par viu mums ir atsevias zias un leendas, bet pamaz faktu. Vsturnieku domas par to, kad un k vi miris, dals.

Rakstniece Natlija Pavieva dom, ka t ska ir bijis Igors, kuram apnicis, ka vl trsdesmit gadu vecum Oegs viu nelai pie rels varas.

Tomr nav izslgts, ka varas nodoana beidzot ir notikusi (normli), bet Oegs pc tam vl gadus desmit vadjis sirojumus...

A33.

Dmitrijs TRIFONOVS.

AK, PROTOBIONTI, PROTOBIONTI...

Uzdevums 4.2. \\ Uzdevumu krjums no zintniski fantastisks literatras. 1993.

Дмитрий Трифонов. Из книги Сборник задач из НФЛ Задача 4.2. АХ, ПРОТОБИОНТЫ. ПРОТОБИОНТЫ... Amatiertulkojums no krievu valodas

Lk, fons, uz kura notiek P. Amnuela ststa Un izdzirdja balsi (П. Амнуэль "И услышал голос", 1987) darbba: cilvce ir apguvusi laika ceojumus, ir uzbvts pas institts, tiek veikti plnveidgi pagtnes ptjumi ar Laika Manu paldzbu, iejauka-ns pagtn ir aizliegta, lai izvairtos no hronoklasma katastrofiskm izmaim tagadn.

Un lk, kas negaidts. Ceojums pagtn etrarpus miljardu gadu distanc, uz laikme-tu, kad rads dzvba uz Zemes, devusi absurdu rezulttu: dzvbas uz Zemes nebija, un t nevarja rasties. Nekdos apstkos. Nekad.

Liks kda, aplamba. Bet, balstoties uz atvestajiem datiem, visi pasaules biologi vien bals pazioja: eksperiments ir trs. Dzvba uz Zemes nevarja izcelties. Nekd veid.

K tiek pamatota olbaltuma dzvbas neiespjamba uz Zemes tas ir rpus dot uzdevuma ietvariem. Pieemiet k konstattu faktu. Rodas jautjums ko dart?

Liekas, visvienkrk izeja un mums, hronogrfistiem, visloiskk nobraukt pa miljards gadu intervlu un paskatties, kas noticis.

Bet is plns tiek uzreiz noraidts: jo tlk pagtn ceo, jo vairk enerijas tiek iztrts. Plns vienkri nav rels.

Paradoksa atrisinan paldz teortiskie aprini.

Izrds, vl hronogrfijas dibintjs ir ieviesisjdzienu par virtulajm pasaules lnijm: notikumi, kuriem nav clou un tpc ar sedku Visuma visprj attstb. Vienkri to var teikt t: ja vstur notiek bezcloa notikums, tad vsture var iztikt ar bez t, tam nebs nekdu seku, t pasaules lnija prtrks, un tas var notikt gan uzreiz pc notikuma, gan pc ilga laika, bet notiks obligti, un pasaule turpins attstties t, it k is dvainais notikums nemaz nebtu bijis.

Cilvce ir radusies un attstjusies uz virtulas pasaules lnijas; lnija neizbgami prtrks, un tad Zeme moment ks tda, kda bija pirms etrarpus miljardiem gadu, un attstsies pc dabas loikas, un nekdas cilvces, kura o loiku prkptu, nebs...

Un galvenais, no mums te nekas nav atkargs. Nekas.

K redzat, stvoklis ir vairk nek bstams. Katastrofa var notikt jebkur moment. Dzvot ar tdu apdraudjumu nav vienkri.

Un tagad ms nonkam pie uzdevuma. Stst tiek nolemts vienu viengo reizi atcelt administratvo aizliegumu iejaukties pagtn cilvku lab. Vajag aizvest uz agrno arheju protobiontus zinmu dzvbas sagatavi nostties krast un ar plau vzienu iemest kapsulu oken. Tik vien. Paradokss izzuds, dzvba radsies, un nebs nekdu virtulo lniju un ar nekdu atncju, jo cilvki visu izdars pai.

Pieemsim Pvela Amnuela nosacjumus un uzdosim jautjumu. Ko par protobiontu operciju var pateikt eksperts fantzijas jautjumos?

***

Ar tiesas lmumu jums tiek likts atkrtot barona Minhauzena slaveno varodarbu.

No filmas "Tas pats Minhauzens"

Izejot no paas virtualittes defincijas, nekda virtualitt iek dzvojou cilvku darbba nevar ietekmt pau virtualitti. Te bija tipiska loikas kda: A pierda, izejot no B, bet B pierda ar A paldzbu. Rodas pierdjuma ietamba.

Ja kds iziet rpus cilvces eksistences laika, tas nozm vien to, ka tiek pagarints is laiks, virtuls lnijas garums. Pati virtualitte no t nemains, jo operciju ir veicis ietamais cilvks.

Iedomjieties: Js uzzmjt lniju ar nestabilu krsu, t nost un izgaro; ja ar lnija bs divreiz garka, tad efekts bs tas pats. Vajag citu krsu. Cilvces virtul lnija aizstiepusies ldz agrnajam arhejam un tikai.

Fantastikas cientjiem ir zinms nogalint vectva paradokss. Sastopama, kaut retk, ar apgriezt ideja pats sev tvs (mte). Ja to emt par prototipu, tad eit fantasts ir pielietojis pamienu palielint, pie tam palielinjums ir gigantiska mroga vecki visai cilvcei, pat visai olbaltumvielu dzvbai...

Noslguma jautjums ekspertam, tikai ne kritia, bet gan ideju eneratora lom. K stenb var maint cilvces virtualitti? Tas ir, izejot no Pvela Amnuela nosacjumiem, Ierosiniet labku risinjumu nek vi.

Atcerieties, ka variants ar atncjiem no kosmosa ir stst noraidts.

I. Ilovaiskis (И.В. Иловайский): "Opercija ar protobiontiem izsauks tltju cilvces izzuanu, jo ai opercijai nav clou laik pirms opercijas momenta".

A34.

Larijs NAIVENS

NVE KAMER

Fragments no ststa

Aptuvens tulkojums no krievu valodas

- Vi paveica savu, - rezumja Ra ens.

- Es visiem spkiem centos viu apturt, - Svecs paraustja plecus.

- Bet neapturji. Vi nonvja sevi, t likvidjot iespju novrst tro karu.

Svecs pamja.

- Ttad trais kar ir noticis, vsture gjusi pa Reinoldsa ceu, nevis pa msjo, un ms visi esam rgi. Kpc tad tu esi eit?

- Laika mana atgrieza mani mjs. Kamera nevar nozust laik, ja manas pamatdaa ir fiksta laik un telp.

Ra ena acs bija bailes.

- Ja Reinoldss ir izncinjis msu pagtni, ja mums nav vstures, tad...

- Metafizika! Esam rgi nu un tad? Mums nav pagtnes nu un tad? Js tau nejtaties rgs, ser? Es ar n. Varam skaitt, ka projekts ir realizjies bez Reinoldsa dalbas.

- Bet...

- Bet varbt zns nav miris: Reinoldss trpjis viam galv, tau adata ir atlkusi, viu tikai apdullinot.

- Hm... Tas man patk labk. Ja zns gjis boj deviu gadu vecum, tad Reinoldsa nebs, vai ne?... Viss otrdi, velns parvis! iercs Ra ens. Ja nav Reinoldsa, nav ar tevis. Tad kpc tu viu vairs neredzi?

- Mirklti, ser, - Svecs pavilka viu aiz rokas. (...) Vai tiem mums nav svargku lietu par msu piederbu rgiem vai realittei?

- Noldts, tev taisnba, - Ra ens piekrita. Kaut kas jdara ar to beigto putnu, tas gu taisni pils priek.

A35.

Neesi drauds Centrlajam Dienvidu parkam

Don't Be a Menace to South Central While Drinking Your Juice in the Hood. 1996

Written by Shawn Wayans, Marlon Wayans, Phil Beauman

Produced by Keenen Ivory Wayans, Eric L. Gold

Pris epizodes no filmas.

Amatiertulkojums no angu oriinla un no krievu tulkojuma, pie tam teksti var nedaudz atirties.

T - Trejs,

TT - Treja tvs.

1.

(Treju uzaudzinjusi mte,

bet tagad viam jkst par stu vru

un tpc jiet dzvot pie tva,

kur to iemcs.)

T

Mans tvs vienmr centies dot man vislabkos padomus.

Trauc viena lieta: vi ir daus gadus jaunks par mani.


TT

Nu kas tur atkal klap? Idiot, es jau teicu, ka negribu tavu nolpto Sargtorni!

T

K iet, papu?

TT

O, k tev iet?

T

K tev iet?


TT

Nu paskat! Tu lieliski izskaties!

T

Nu paskat, tu ar esi izaudzis par lielu vru!

Pdjoreiz, kad redzjmies, tu man elpoji nab. Tevi pat neielaida atrakciju park, un bija jmekl tev brnu karuselis, atceries?

TT

J, bet viss ir labi Brokastis negribi?

T

N, esmu padis, no ledenm

TT

Tas tiesa? Lieliski, man vairk paliks. Nc iek auj, paldzu izmtt tavas mantas, tu esi mans viesis. Jties k mjs Ei, ts firmas tupeles ir tavas?

T

J.

TT

Jauki, es tajs sportou.


TT

Cik fori, ka tu atbrauci. Piesdi.

T

Labi.

TT

Ei, skaties, lai pakaa btu uz plastmasas!

TT

Redzi, Trej. Lai ms neplstos par skumiem Ja tu paliec e dzvot, tad tev bs jievro dai noteikumi. Nesmt manu zli, nedzert manu suslu. Ja tu ved mjs meias - man pirm roka... , un vl tev bs jdara dai mjas darbi.

T

Mjas darbi?

TT

J! Tas nav par brvu, niger! [1]

, skat, kds te bardaks! Tev bs jsakrto manas mantes un jtur krtb mani Sega krtridi. Un jgatavo man stundas, ja reiz tu esi tds gudrinieks.

Un pc tam, uz nakti tu man apgriezsi matus uz pautiem.

[1] Nigers (Nigger) jau no seniem laikiem aizvainojos melndaina cilvka apzmjums. (Turpret Negro - latviski neris - agrk bija normls, bet par aizvainojou to ska uzskatt nupat pdjs desmitgads.) eit abi pusaudi, Trejs un via tvs, ir tumdaini Pati filma parod kliejas par afroamerikiem, gan prjs sabiedrbas, gan viu pau stereotipus.


T

Pap, vai es varu ko pajautt?

TT

J.

T

Ko darsi tu?

TT

Ei! Es, niger, nedaru neko. Par mani rpjas mamma.

J, es zinu, tu dom, es esmu prk skarbs pret tevi. Bet tikai t tev var

ieaudzint atbildbu.

T

Tev taisnba, pap.

T

Ei, pap, vai tu nevartu pieldzint man pakausi?

TT

Tas makss kdus 13 dolrus.

T

13 dolrus? Ej nu! Spu puisis kaimiu kvartl em tikai seus.

TT

Tad tesies pie via, lai vi tev galvu izdr!

T

N, es gribu, lai tu.


T

Prk augstu nevajag, pap.

TT

Nemz, es jau tikpat k pabeidzu Bet tagad izdarsim t, lai tev btu laba smaka

Nu - dod manus 13 dolrus.

2.

Daiki (meitene, kura Trejam patk)

J, es nupat tevi pirmoreiz satiku - bet tu vienmr esi gaidts viesis

Es domju, man vajag kdu, kur maina visiem mazajiem autius.

T (pasmejas)

Tik vien, autius? Es savam tvam vienmr esmu autius mainjis.

3.

TT

Ei, vai tu ej uz ballti?

T

J.

TT

Un tu tur iedzersi ar?

T

Mazliet.

TT

Tad es tev paststu par braukanu dzrum.

T

prgrie acis.

TT

Puis, tas ir tds kaifs, cilvk! em manu un vl kdu pudeli, izbrauc uz trasi!

Spied 90 jdzes! Tad izsldz uguus, atlaid stri un kaifo! Tev tas noteikti jizmina, cilvk!

T

Labi.

TT

Ei, kpc js mani neemat ldz uz balli?

T

Pap, tu tak zini, tur lai tikai no 18 gadiem.

TT

Ak, cilvk

T

Bez tam tev jau laiks iet gult. Vai tu zobus iztrji?

TT

J-a...

T

Tad pardi.


T

N, ne t, pardi krtgk!

(Tvs pzdams parda.)

T

Labi. Tad es eju.

TT

Labi. Ei, ei, ei! Pirms aizej, palasi man uz nakti! K senajs labajs diens!

T

Nu labi bet tikai vienu ststu.

TT

J, ar to man pietiks.

T

Labi, klausies.

is ir ststs par Diku un Mriju. Mrija gu uz dvna


T

O! O-o! -!...

Un tad vi laias mieg.

TT

Mmm. (Aizmieg.)

T

Labu nakti, pap. (Aiziet.)

4.

Abi maker. Pie kda pilstas bru iemrta strauta vai grvja.

T

!

TT

A-ah, svaigs gaiss un svaigas zivis.

T

Kas var bt labks, vai ne, pap?

TT

J...

T

Pap, vai ms varam parunties k tnis ar tni?

Redzi, es satiku meiteni

A36.

Marks TVENS

IMENES LIETAS

Mark Twain. Very closely related. 1883

Prststs no interneta. Amatiertulkojums no krievu valodas

Es esmu precjies ar 40 gadus vecu atraitni, kurai ir 20 gadus veca meita.

Mans tvs apprecja o meiteni un tdjdi kuva par manu znotu, jo vi ir manas meitas vrs.

Mana jauniegt (pa)meita td krt kuva par manu (pa)mti k mana tva sieva.

Mums ar sievu piedzima dls. Vi ttad ir mana tva ir mazdls un sievasbrlis.

Un, atbilstoi, mans tvocis k manas (pa)mtes brlis.

Ttad mans dls ir mans tvocis.

Bet manam tvam ar sievu ar piedzima dls. Vi tapa vienlaikus mans brlis k mana tva dls - un mans mazdls, k manas meitas dls.

T k cilvka mtes vrs ir via tvs, tad iznk, ka es esmu savas sievas tvs, bdams sava dla brlis.

Td krt es esmu kuvis pats sev vectvs.

emot vr augstk izklstto, ministra kungs, ldzu js nodroint manu atbrvoanu nu karadienesta, jo pc likuma nedrkst vienlaicgi iesaukt dlu, tvu un vectvu.

A37.

Leonds AKINAZI

IESPJAMAIS ANAAS PARADOKSA IZSKAIDROJUMS

Леонид Ашкинази. Возможное объяснение Чанъаньского парадокса

Amatiertulkojums no krievu valodas

K zinms, msu Visums atrodas kda ui Dunbia tjkann, kur prdod dadus niekus tirg ana*. Bet, lk, kas ir interesanti. anaas jau vairkus gadsimtus nav, ui Dunbis jau sen nes turienes tirg, bet via tjkanna jau sen ir prkausta vai varbt saplacinta gu zem zemes.

ai dvainajai neatbilstbai ka Visums vl eksist, bet lieta, kur tas glabjas, jau sen vairs n manuprt, var piedvt tikai vienu saprtgu izskaidrojumu. Vl tad, kad ui Dunbis snauda tirg pie savas letes, via tjkann notika bijus anaas izrakumi, aizauga ar zli via paa kaps, cilvki laida kosmos raetes, vinnja un zauja karus, bvja teleskopus

Tau Viktors Peevins kds. Via hipotze, pirmkrt, nav vieng iespjam, otrkrt, nav vienkrk no iespjamajm. Bet zintne, pie citiem ldzvrtgiem apstkiem atzst par patiesu vienkrko hipotzi. Tiesa, ne vienmr ir skaidrs, kas ir visvienkrkais. Bet dotaj gadjum tas bs skaidrs.

Sekojot ortodokslajai zintniskajai tradcijai, vispirms pardsim kritizjams teorijas trkumus. Trkums ir acmredzams t iziet no apokrifisks* saelt laika teorijas. Jo pc VP hipotzes tai Visuma eksemplr,kur ir rjs attiecb pret jau minto tjkannu, un tai Visuma eksemplr, kur ir iekjs, laiks rit dadi.

Daudzloku Visuma modei (Сахаров А.Д. 1982, Sato K. 1982) un cits cit ievietoto visumu modei (Browne P.F. 1976) ir zinmi, ajos modeos dados visuma eksemplros pai notikumi ir dadi tpc laiks tur var bt ar viends. Bet VP model notikumi ir tie pai, bet laiki ir dadi.

Tas padara VP modeli par a) uniklu, b) kvalitatvi saretku un revolucionrku nek citi modei.

Pc pastvos zintnisks paradigmas, kuru ne Peevins, ne es netaismies gzt, da hipotze - d savas pabas (b) - var tikt uzskatta par zintnisku hipotzi, tikai kad tiks pierdts, ka visas vienkrks hipotzes neatbilst patiesbai.

Priesim pie vienkrkajmhipotzm.

Ir zinms, ka signlu izplatans trumam ir ierobeojums no augas gaismas trums (preczk, elektromagntisko viu izplatans trums vakuum). Tpc, pat ja tjkannai iekjais visums piedzvos notikumu, ko sauc tjkannas saplacinana (pc D. Sudzuki* domm t ir koana*), tad rjais visums par to uzzins visos savos punktos vlk. Pc laika, kur nav mazks k visuma rdiuss, dalts ar gaismas trumu.

Bet tie ir vairki miljardi gadu.

Glui vienkri, punkts, no kura s informcijas izplatans ir skusies, ir trpjies ne jau msu Galaktik. Un tas ir oti labi, citdi kino btu beidzies, vl nepaspjis skties.

Ttad, par cik mums ir vienkra hipotze, tad saretk VP hipotze ar saelto laiku nav aktula.

Tau pardsim, ka ar saelt laika ideju var izmantot elegantk.

Ja pieem VP hipotzi, ka tjkanna ir saplacinta un tur iek Visums gjis boj (sav laik), tad rodas jautjums. Kad tad sav laik (tas ir, msj) ies boj rjais (tas ir, msu) Visums? Kad tas tiks saplacints?

Un kda pasaule tad radsies, kad, Staislava Lema vrdiem, izirs zvaigznji un Urna ledji uzvrsies no Vegas stariem, kura bs iebdta Saules sistm?

Atbilde: nekad.

Un, lk, kpc.

Pieemam, ka iekj Visuma laiks nav vis nobdts attiecb pret rj visuma laiku, bet ir no t atkargs lk, kd veid

Kad iekvisum paiet kds gads (vai tkstogade, nav svargi) nosauksim to par pirmo - , rvisum ar paiet gads. Bet otrais iekvisuma gads rvisum aizem pusgadu. Treais ceturtdau, un t tlk.

Ir zinms, ka bezgalgs skaitu rindas summa 1+1/2+1/4+1/8... ir vienda ar 2. Bet tas nozm, ka divos rvisuma gados iekvisum paies bezgalgi liels laiks. Un tpc tjkannas saplacinana, ko rvisum var redzt otr gada (vai gadu tkstoa, nav svargi) beigs, iekvisum notiek bezgalb, tas ir, nekad.

Tpc iekvisums no t iemtnieku viedoka nekad netiks saplacints.

Un js varsiet ne vien paststt savai draudzenei (pastaigjoties kop zem zvaigznm) visas s hipotzes, bet ar kopgi tksminties par skaisto Vegu.

Analoiski var atrisint jautjumu par iekj Visuma mrogiem.

Ievedsim mainga mroga jdzienu. Un lai pirmais tkstotis iekvisuma kilometru (vai miljons, nav svargi) rvisum aizem decimetru. Otrais (skaitot no tjkannas centra) aizem pusi decimetra, treais ceturtdau un t tlk. Rezultt viss bezgalgais iekvisums izvietojas rvisuma divos kvadrtdecimetros (aptuveni). Tas taisni ir tjkannas izmrs.

Parastas vara tjkannas no tirgus ana. Kdreiz t bija izrakstta ar piem, bet t ilg ma gait krsa ir nolupusi. Gandrz pilngi.

A37a.

Leonds AKINAZI

IESPJAMAIS ANAAS PARADOKSA IZSKAIDROJUMS

Леонид Ашкинази. Возможное объяснение Чанъаньского парадокса

Amatiertulkojums no krievu valodas

Ataidts ar sastdtja piezmm.

K zinms, msu Visums atrodas kda ui Dunbia tjkann, kur prdod dadus niekus tirg ana*. Bet, lk, kas ir interesanti. anaas jau vairkus gadsimtus nav, ui Dunbis jau sen nes turienes tirg, bet via tjkanna jau sen ir prkausta vai varbt saplacinta gu zem zemes.

* Savulaik nas imprijas galvaspilsta, VIII gadsimt pasaules lielk pilsta ar miljonu iedzvotju. Msdiens ts viet ir Siaa.

ai dvainajai neatbilstbai ka Visums vl eksist, bet lieta, kur tas glabjas, jau sen vairs n manuprt, var piedvt tikai vienu saprtgu izskaidrojumu. Vl tad, kad ui Dunbis snauda tirg pie savas letes, via tjkann notika bijus anaas izrakumi, aizauga ar zli via paa kaps, cilvki laida kosmos raetes, vinnja un zauja karus, bvja teleskopus

Tau Viktors Peevins kds.

Via hipotze, pirmkrt, nav vieng iespjam, otrkrt, nav vienkrk no iespjamajm. Bet zintne, pie citiem ldzvrtgiem apstkiem atzst par patiesu vienkrko hipotzi. Tiesa, ne vienmr ir skaidrs, kas ir visvienkrkais. Bet dotaj gadjum tas bs skaidrs.

Sekojot ortodokslajai zintniskajai tradcijai, vispirms pardsim kritizjams teori-jas trkumus. Trkums ir acmredzams t iziet no apokrifisks* saelt laika teorijas. Jo pc VP hipotzes tai Visuma rksemplr,kur ir rjs attiecb pret jau minto tjkannu, un tai Visuma eksemplr, kur ir iekjs, laiks rit dadi.

* Apokrifi tie evaliji un citi raksti, kurus baznca neiekva Svtajos Rakstos. Ttad apokrifisks nekanonisks, neatzts.

Daudzloku Visuma modei (Сахаров А.Д. 1982, Sato K. 1982) un cits cit ievietoto visumu modei (Browne P.F. 1976) ir zinmi, ajos modeos dados Visuma eksem-plros pai notikumi ir dadi tpc laiks tur var bt ar viends. Bet VP model notikumi ir tie pai, bet laiki ir dadi.

Tas padara VP modeli par a) uniklu, b) kvalitatvi saretku un revolucionrku nek citi modei.

Pc pastvos zintnisks paradigmas, kuru ne Peevins, ne es netaismies gzt, da hipotze - d savas pabas (b) - var tikt uzskatta par zintnisku hipotzi, tikai kad tiks pierdts, ka visas vienkrks hipotzes neatbilst patiesbai.

Priesim pie vienkrkajmhipotzm.

Ir zinms, ka signlu izplatans trumam ir ierobeojums no augas gaismas trums (preczk, elektromagntisko viu izplatans trums vakuum). Tpc, pat ja tjkannai iekjais Visums piedzvos notikumu, ko sauc tjkannas saplacinana (pc D. Sudzuki* domm t ir koana*), tad rjais Visums par to uzzins [to sajuts, uztvers, piedzvos Sast.] visos savos punktos vlk. Pc laika, kur nav mazks k Visuma rdiuss, dalts ar gaismas trumu.

* Daisecu Sudzuki (1870-1966) japu psihologs, filozofs un budisma ptnieks, ievrojams dzenbudisma popularizators.

* Koana - dzenbudism - ir ststs, dialogs, jautjums, vai apgalvojums, kura jgu nevar saprast ar racionlu domanu. Piemram, k plaukina ar abm plaukstm, to ms zinm, - bet k ir ar vienu plaukstu?... Koanas ir dzen prakses btiska sastvdaa.

Bet tie ir vairki miljardi gadu.

Glui vienkri, punkts, no kura s informcijas [impulsa Sast.] izplatans [Visum Sast.] ir skusies, ir trpjies ne jau msu Galaktik. Un tas ir oti labi, citdi kino btu beidzies, vl nepaspjis skties.

[Tas ir , ldz mums vl nav noncis, jo iet ar galgu trumu. Sast.]

Ttad, par cik mums ir vienkra hipotze, tad saretk VP hipotze ar saelto laiku nav aktula.

Tau pardsim, ka ar saelt laika ideju var izmantot elegantk.

Ja pieem VP hipotzi, ka tjkanna ir saplacinta un tur iek Visums gjis boj (sav laik), tad rodas jautjums. Kad tad sav laik (tas ir, msj) ies boj rjais (tas ir, msu) Visums? Kad tas tiks saplacints?

Un kda pasaule tad radsies, kad, Staislava Lema vrdiem, izirs zvaigznji un Urna ledji uzvrsies no Vegas stariem, kura bs iebdta Saules sistm?

Atbilde: nekad.

Un, lk, kpc.

Pieemam, ka iekj Visuma laiks nav vis nobdts attiecb pret rj Visuma laiku, bet ir no t atkargs lk, kd veid.

Kad iekvisum paiet kds gads (vai tkstogade, nav svargi) nosauksim to par pirmo - , rvisum ar paiet gads. Bet otrais iekvisuma gads rvisum aizem pusgadu. Treais ceturtdau, un t tlk.

Ir zinms, ka bezgalgs skaitu rindas summa 1+1/2+1/4+1/8... ir vienda ar 2. Bet tas nozm, ka divos rvisuma gados iekvisum paies bezgalgi liels laiks. Un tpc tjkannas saplacinana, ko rvisum var redzt otr gada (vai gadu tkstoa, nav svargi) beigs, iekvisum notiek bezgalb, tas ir, nekad.

Tpc iekvisums no t iemtnieku viedoka nekad netiks saplacints.

Un js varsiet ne vien paststt savai draudzenei (pastaigjoties kop zem zvaigznm) visas s hipotzes, bet ar kopgi tksminties par skaisto Vegu.

Analoiski var atrisint jautjumu par iekj Visuma mrogiem.

Ievedsim mainga mroga jdzienu. Un lai pirmais tkstotis iekvisuma kilometru (vai miljons, nav svargi) rvisum aizem decimetru. [Loiski, ja vi tur atrodas tjkann... Sast.] Otrais (skaitot no tjkannas centra) aizem pusi decimetra, treais ceturtdau un t tlk. Rezultt viss bezgalgais iekvisums izvietojas rvisuma divos kvadrtdecimetros (aptuveni). Tas taisni ir tjkannas izmrs.

Parastas vara tjkannas no tirgus ana. Kdreiz t bija izrakstta ar piem, bet t ilg ma gait krsa ir nolupusi. Gandrz pilngi.

SASTDTJA PIEZME J.T.

Ttad starp citu ir iespjams, ka hronoklasmi pastv, bet tie izplats ar galgu trumu, varbt reizm pat visai nelielu.

Un ideja, ka hronoklasms (pie tam vl jebkur, pat neliels) varot izncint pasauli, ir stulba.

Taisni otrdi, klasmus droi vien var lietot!

Kaut kas ldzgs var attiekties ar uz citiem paradoksiem, lai gan varbt ne visiem.

A38.

Harijs HARISONS

JA

Harry Harrison. If. 1969

Amatiertulkojums no krievu valodas

- Ms esam klt, ms esam preczas. Visi aprini pareizi. Lk, vieta, zam mums.

- Tu esi niecba, - teica 17-t savai kolei, kura no vias atrs viengi ar numuru. - Vieta ir t pati. Bet ms kdjmies par deviiem gadiem. Paskaties uz apartiem.

- Es esmu niecba. Es varu atbrvot js no savas nedergs kltbtnes smaguma. 35-t izma no maksts nazi, paminja asmeni, neparasti asu, pielika nazi pie balts svtras, kas apvija vias kaklu, un gatavojs prgriezt sev rkli.

- Ne tagad, - nocs 17-t. Mums jau t trkst darba roku, bet tavs lis ekspe-dcijai diezi vai noders. Nekavjoties prsldz ms uz vajadzgo laiku. Vai tu aizmirsi, ka jtaupa enerija?

- Viss bs, k js pavlsit, teica 35-t, nosldot pie vadbas pults.

44-t neiejaucs sarun - via nenolaida savas faseu acis no pults, ar saviem plaka-najiem pirkstiem grozdama dadus rokturus atkarb no daudzo rdtju bultiu rdjumiem.

- Lk, t, - noteica 17-t, priecgi berzjot rokas. Preczs laiks un precza vieta. Ms nolaiamies un iziram savu likteni. Jel slavsim Visaugstko, kur savs roks tur visus likteus.

- Slava Visaugstkajam, - nomurminja koles, nenolaizdamas acu no svirm.

Taisni no zilajm debesm zem laids sfriska raete. Ja neskaita plato taisnstra lku, kura tagad atrads apak, raete nemaz neatrs no lodes un bija taista no kda zagana metla, varbt no anodt alumnija, kaut ar izliks cietka. Kpc t kustas un k bremz, no rj izskata nevarja pateikt. Arvien lnk un lnk t laids zemk, ldz pazuda aiz Deksona ezera ziemeu krasta pauguriem, virs mastu prieu birzs. Apkrt plets lauki, kur ganjs govis, raetes nemaz nesatrauktas. Cilvku nebija. Paugurus la aizaugusi mea tacia, kas stieps no ezera uz birzi un tlk ldz osejai.

Vlodze nosds krm un maigi iedziedjs, mazs trustis atlkoja na lauka pat zlti.

o bukolisko idili izjauca soi uz takas un ass, neparasti monotons svilpiens. Putni tlt uzspurdza gais, bet trustis pazuda aiz aploka.

No ezera pa paugura nogzi gja zns. Parasti rbies, vien rok portfelis, otr pataists stiepu brtis. Brt ska irzacia, piespiedusies pie stieples, grozja acis, mekldama iespjams briesmas. Zns, skai svilpodams, sooja pa taku

dzik prieu n.

- Zn, - vi izdzirda asu un drebou balsi. Tu dzirdi mani, zn?

- Protams, - atbildja zns, apstdamies un ar skatienu mekldams neredzamo sarunas biedru. Kur tu esi?

- Es esmu ldzs tev, bet neredzama. Es esmu pasaku feja...

Zns izbza mli un izsmjgi nosvilps.

- Es neticu neredzamm btnm un pasaku fejm. Lai kas js nebtu, nciet r no mea.

- Visi brni tic pasaku fejm, - satraukti un bez agrk pieglaimguma teica balss. Es zinu visus noslpumus. Es zinu, ka tevi sauc Dons un...

- Visi zina, ka mani sauc Dons, un neviens vairs netic pasakm. Tagad zni tic raetm, zemdenm un atomenerijai.

- Bet kosmosa lidojumiem?

- Protams.

Mazliet nomierinjusies balss ieskanjs noteiktk un pieglaimgk.

- Es baidjos tevi izbiedt, bet stenb es atlidoju no Marsa un tikko piezemjos...

Dons atkal izdeva izsmjgu skau.

- Uz Marsa nav atmosfras un nekda veida dzvbas. Bet tagad nciet r, pietiks splt ar mani paslpes.

Mazliet paklusjusi, balss teica: - Bet laika ceojumiem tu tici?

- Ticu. Js gribat teikt, ka esat no nkotnes?

- J, - atviegloti atbildja balss.

- Tad nciet r, lai es varu js ieraudzt.

- Ir lietas, kas cilvka acij ir nepieejamas.

- Melana. Cilvks lieliski redz visu, ko grib. Vai nu nciet r, vai es aizeju.

- Neaizej, - aizkaitinti teica balss. es varu pierdt, ka brvi prvietojos laik, es atbildu uz tava rtdienas matemtikas kontroldarba uzdevumiem. Lieliski, vai nav tiesa? Pirmaj uzdevum iznk 1,76, otraj...

- Man nepatk norakstt, un, pat ja patiktu, ar matemtiku tdas lietas neies cauri. Vai nu tu viu zini, vai n. Es skaitu ldz desmit un tad eju prom.

- N, tu neiesi! Tev man jpaldz! Izlaid no bra o mazo irzaciu, un es izpildu trs tavas vlans pareizk sakot, atbildu uz trim taviem jautjumiem.

- Kpc man t btu jlai va?

- Tas ir tavs pirmais jautjums?

- N. Bet man patk vispirms saprast un tad dart. T ir paa irzaka, es nekad eit neesmu tdu redzjis.

- Pareizi. T ir akrodont irzaka no Vecs Pasaules, trpmu apakkrtas prstve, parasti to sauc par hameleonu.

- J! Dons patiesi ieinteresjs. Vi notups, izma no portfea grmatu spilgtos vkos un nolika to uz cea. Tad pagrieza brti t, ka hameleons atrads

apak un nolika brti uz grmatas.

- Vai viai tiem mainsies krsa?

- Tu pats to redzsi. Tagad, ja tu atlaidsi o mtti...

- K js zint, ka t ir mtte? Atkal triki ar laiku?

- Ja gribi zint j. o irzaku kop vl ar vienu zooveikal nopirka kds Dims Benans. Pirms divm dienm, nojucis, no brvprtgas etilspirtu saturoa idruma ganas sav rkl, Benans uzsds brtim virs, un abas irzakas tapa brvas. Tau viena gja boj ,bet otra izdzvoja. Atlaid...

- Pietiks jokus taist, es eju mjs. Vai ar nciet r.

- Es tevi brdinu...

- Sveki, - Dons pama brti. Re, tagad via ir sarkana k ieelis!

- Neaizej. Es tlt iznku.

Dons ar zikri skatjs uz dvaino btni, kas iznca no kokiem. T bija gaizil krs, ar milzgm izvelbtm acm, kuras skatjs uz dadm pusm, rbusies brn trenitrp, bat aiz muguras turja somu ar aparatru. Ts augums bija kdas septias collas*.

* Ap 18 cm. Sast.

- Js ne visai atgdint nkotnes cilvkus, - Dons atzmja. - Pareizk sakot, js vispr neldzinties cilvkiem. Par mazu.

- Es vartu tev atbildt, ka tu esi par lielu: izmri ir relatva lieta. Bet es tiem esmu no nkotnes, lai gan neesmu cilvks.

- Tas ir skaidrs. Js daudz vairk ldzinties irzakai, - pki aptvris, Dons paskatjs uz brti. Js tiem briesmgi ldzinties hameleonam. Kas te ir par lietu?

- Tas uz tevi neattiecas, Klausi komandai, vai ar tev bs slikti. 17-t pagriezs pret meu un deva zmi. 35-t, es pavlu! Nc un sadedzini krmus.

Dons ar pieaugou interesi skatjs, k no koku saaudzes izpeldja zaa metliska lode. Atvrs lka, atver pardjs tds k rotau ugunsdzams manas brandspoits. Tas notmja uz krmiem trsdesmit pdu* no aploka.

* Ap 9m. - Sast.

No raetes atskanja ausmgs kauciens, tad sakaa pieauga augstum tiktl, ka bija tikko dzirdama. Un pki tievs gaismas stars aizsldja uz krmiem, atskanja sauss sprakis un krmi spilgti uzliesmoja. Pc sekundes no tiem palika tikai melni stumbei.

- is nvjoais ierocis saucas oksidaizers, - teica 17-t. Nekavjoties atlaid hameleonu, citdi izbaudsi t iedarbbu uz savas das.

Dons pasmnja. Labi. Kam galu gal vajadzgs vecs hameleons.

Vi nolika brti zem un noliecs pr to.

Tad atkal iztaisnojs. Pama brti un devs pie sadedzintajiem krmiem.

- Stvi! iekliedzs 17-t. Vl solis un ms tevi sadedzinsim.

Dons os vrdus palaida gar ausm, tikmr irzaka vai lkja aiz niknuma. Dons pieskrja pie krmiem, tad izstiepa roku un izgja krmiem cauri.

- Es t ar sapretu, ka te lieta nav tra, - vi teica. Viss dega, vj pta uz

manu pusi bet smakas nekdas. Vi pagriezs pret 17-to, kas drmi klusja. T tau ir tikai projekcija vai kaut kas td gara, j? Piemram, trsdimensiju kino.

Neoaidta doma lika viam apstties un atkal pieiet pie tri vai pamirus irzakas. Zns iebikstja tai ar pirkstu un roka izgja cauri.

- Vai re atkal tas pats triks?

- Eksperimenti nav vajadzgi. Es un msu kuis eksistjam eit tikai, ja t var teikt, laika atbalss veid. Matrija nevar prvietoties laik, bet ts ideja var projicties dados laikos. Tev tas laikam bs drusku par saretu...

- Ldz im viss saprotams. Rukjiet tlk.

- Msu projekcijas tiem atrodas eit, lai gan ikvienam novrotjam, k tu, ms esam tikai iztle, skaas vii. Prvietoans laik prasa milzgu eneriju, un dotaj ceojum iesaistti visi msu plantas resursi.

- Beidzot ar patiesba, t teikt, prmaias pc. Nekdu labo feju un citu nieku.

- Man oti l, ka nkas lietot tdus pamienus, bet noslpums ir prk svargs, un ms gribtu to pc iespjas saglabt.

- Tagad ms laikam prejam pie stm sarunm, - Dons apsds rtk. Es klausos.

- Mums ir vajadzga tava paldzba, citdi bs apdraudta visa msu sabiedrba. Pavisam nesen pc msjiem laika mrogiem aparti uzrdja dvainas novirzes.

Ms, irzakas, dzvojam vienkru dzvi daus miljonus gadu no tevis nkotn, kur msu rase domin. Jsu rase ir sen izmirusi, un tik ausmg veid, ka man negribas par to runt. Msu rase ir apdraudta mums cas virs varbtbas vii, un gandrz jau ir ms noskalojui. Milzgs negatvs varbtbas vilnis nk uz mums no pagtnes.

- Bet kas tas ir varbtbas vii?

- Es minu piemru no jsu literatras. Ja tavs vectvs btu miris neprecjies, tu nebru piedzimis un nevartu tagad runt ar mani.

- Bet es esnu piedzimis.

- Lielaj ksanvarbtiskaj visum tas vl ir strdgs jautjums.

Bet mums nav laika par to runt. Msu enerijas rezerve ir prk maza.

sk, ms izsekojm savas rases enealoiju, dzimtas lniju, cauri vism mutcijm un prmaim, ldz atradm pirmatnjo irzaku, no kuras esam cluies.

- Ah, - noteica Dons, nordot uz brti. Un t ir via?

- T ir via, - svingi, k jau piederas d gadjum, pazioja 17-t. Tpat k kaut kur ir sencis, no kura clusies jsu rase, t via ir msu pirmslaiku pirmmte. Via drz dzemds, un vias pcncji izaugs un nordsies aj skaistaj ielej. Klintis pie ezera ir pietiekami radioaktvas, lai izsauktu mutciju. Bet tas viss tikai tad, ja tu atvrsi brti.

Dons atbalstja zodu rok un ska domt.

- Betar mani nekas nenotiks? Tas viss ir taisnba?

17-t izsljs un ska mt ar priekjm rokm vai kjm sev virs galvas.

- Zvru pie visa eso, - via noskandja, - pie mgajm zvaigznm, pie pavasariem, mkoiem, debesm un matriarhta, ka es...

- Js vienkri prmetiet krustu un sakiet, ka nosprgsiet, ja samelojt, ar to pietiks.

Via aplaida ar acm koncentriskus rius un izpildja pieprasto ritulu.

- Okei, es, tpat k jebkur puisis msu apvid, esmu ar mkstu sirdi, kad runa ir par veselas rases bojeju.

Dons atgrieza va stieples gabalu, kur piestiprinja durtias pie bra, un atvra brti. Hameleons izvalbja vienu aci uz viu, bet otru uz durtim. 17-t skatjs, neizirdamies iztrauct klusumu, bet raete pa to laiku piepeldja tuvk.

- Ej, ej, - teica Dons, izkratot irzaciu zl.

oreiz hameleons saprata, ko no via gaida, ierps krmos un nozuda tur.

- Tagad jsu nkotne ir nodrointa, - teica Dons. Vai ar, no jsu redzes punkta, pagtne.

17-t un raete bez skaas pazuda, un Dons atkal palika viens.

- Varja kaut paldies pateikt, pirms pazd. Cilvki, izrds, ir daudz labk audzinti nek irzakas.

Vi pama tuko brti un ska soot uz mjm.

Vi nedzirdja, k noabja krmi, un neredzja runci ar hameleona asti zobos.

A39.

Jevgeijs VOISKUNSKIS, Isajs LUKODJANOVS

EPIZODE NO ROMNA

ZVAIGU JRU AKSTI

(NO 23. NODAAS)

Евгений Войскунский, Исай Лукодьянов.

Плеск звездных морей. 1969. Из гл. 23

Amatiertulkojums no krievu valodas

Es sapratu, ka saruna ir beigusies. Bet iet prom negribjs. Kad vl es tagad redzu Borgu?

- Veckais, - es teicu. Vai tu saproti slot laika teoriju?

- Pa visprgkaj veid.

Lk, es biju eksperiment, visu redzju savm acm, bet saprast nekdi nevaru. T tau ir aksioma, ka laiks nevar plst atpaka.

- Tas ar neplst atpaka, - gurdi sacja Borgs. Visi pasaules kas likumi paliek savs viets.

- Pagaidi, bet k tad...

Nejaut man, Ulis. Jaut Fliksam.

Atkal paklusjm. Nu ko, jiet. Ko es te tiem... Redzams tau, ka Borgam nav vaas man. Es jau sku celties, kad redzju, k Borgs bloknota lapi kaut ko uzmet.

- Lk, skaties, - vi teica, tri aizsvtrojot apgabalu starp divm parallm lnijm.

T, pieemsim, ir upe. Tek urp. Vi uzvilka treknu bultiu. Tek urp, bet atpaka nevar: virzienu nosaka dens lmeu starpba.

Tagad iedomjies, ka tas nav dens, bet gan laiks. Laika Upe. Iedomjies? Lieliski.

Bet, lk, ir laiva. Taj peldam ms. Cilvce, teiksim t. Nu peldam ms pa laika upi, kur laiks, tur ar ms, un ar to pau trumu.

Un peldam, teiksim, garm salai. Lk. Borgs uzzmja upes vid nepareizu ritu un piespieda zmua galu pie t. Tda, zini, jauka salia zaiem krastiem...

- Zinu, - es pamju. Zai krasti un balts nami-torntis ar sarkanu jumtu.

- Balts nami atkrtoja Borgs, uzmetis man su skatu. Lieliski, balts nami. Tad, lk, aiznes straume msu laivu garm salai un tu vairs nekad o savu balto namiu neredzsi. Pareizi?

Es klusju.

- Tas jau ir pagtn, un neko neatgriezsi. Borgs kuva manmi dzvks. Bet iedomjies tlk, ka tu, kamr tevi nes t straume, esi izgudrojis airus. Un tu sc

airties atpaka uz salu ar balto namiu. Pret straumi ir grti, vai ne? Jiztr

dausz spka. Bet tu tomr esi aizairjies.

Vi ska atkal domt, bet es saspringti gaidju turpinjumu.

- Tu atgriezies, - teica Borgs, raucot savu plao pieri, - un tu atkal ieraudzji salu. Un balto namiu uz ts. Nu protams vieta ir t pati. Bet vai tas pats dens tagad plst gar o salu?

Atbildi, pilot! vi pki iercs.

- N, - es atbildju, skatoties uz viu no visa spka. Protams, n.

- Tur jau t lieta! Atceries, k teica Hraklts? Nevar divreiz ieiet tai pa up. Citi dei - cits laiks. Lk! Borgs pklusja un piebilda: - Te, protams, laiks jsaprot t materilaj, enertiskaj nozm. Lai gan... Visas analoijas ir primitvas...

Vi saurcja lapiu un aizmeta str.

- Es domju, lk, par ko, - es teicu. Pieemsim, tda prcelans kdreiz notiks. Protams, atradsies brvprtgie, un daa cilvces nonks miljoniem gadu tl pagtn.

- Desmitiem miljonu.

- Labi, desmitiem. Vii noks uz neapdzvotas zemes, tas ir, n... uz zemes, ko apdzvo zauri. Vl, starp citu, jautjums: kolonistiem vajadzs lielas platbas, kur bvies, un vii izkaus zaurus vl pirms no tiem pasps attstties siltasiu dzvnieki. Vai var iedomties, cik ausmga ssekas ness tda iejaukans evolcij. Vai mums ir tiesbas...

- N tau, Ulis, - prtrauca mani Borgs. Nebs nekdas iejaukans. Tos dinozaurus, kuri bija, kolonisti nesastaps, Vi tau bs cit materilaj laika plsm, saproti tak.

- Nu piememsim, - es sacju ar aubm. Cita laika plsma. Bet telpa tau ir t pati?

Kolonisti sks to apdzvot, bvties un t tlk. Iedomjies: vii bv mju tai pa viet, kur stv viesnca. Ms jau viiem netraucsim, jo msu vl nav. Bet mums viu bve traucs, jo t bs tikpat materila k... teiksim, k dinozaura kauli, kas gu s kas pamat.

- Atkal tev tie dinozauri! pikti noteica Borgs. Vai vii trauc mums ar tevi tagad? Nemaz. Ms ar viiem sakrtam, savietojamies telp bet laik n. Taisni tpat mums netraucs kolonistu bves. Pie salas ar tavu balto namiu plds citi dei.

- Vakar pirms kinoseansa, - es paklusjis teicu, - es dzirdju, k strdjs trs. Tad lk, viens teica, ka, ka iedzt dzvus cilvkus pagtn ir necilvcgi, ka tas ir sliktk par slepkavbu, nu un td gar.

Borgs si pamja ar roku.

- Pazstamas runas, - vi norca. Kaut ko tamldzgu klaigja, kas sks Venras apdzvoana. Starp citu: kolonisti nepaliks aiz necaurejamas barjeras, sakaru kanls ar vidien tiks saglabts. Bet katr gadjum, - vi piebilda, - t visa vl ir tlas nkotnes lieta.

Tur jau t lieta, es nodomju. Tlas nkotnes lieta. Bet ko mums dart tagad? Lk, jautjums.

A40.

Horhe Luiss BORHESS

LAIKS UN D. DANNS

urnla Dienvidi* 63.numur (1939. g. decembris) es publicju priekvsturi vai piesardzgu vstures minjumu* bezgalgi dilstoai progresijai. Ne tuvu ne viss aj uzmetum izlaistais bija kda: es ar nolku apgju D. Dannu, kur ieguvis no bezgalgs regresijas patnju subjekta un laika doktrnu. Via koncepcijas apspriea-na (vienkrs izklsts) aizemtu daudz lielku apjomu nek dot piezme. Koncepcijas saretba prasa pau vietu; par to tad ar parunsim. Uzrakstt o piezmi mani pa-mudinja Danna jaunk grmata - Nothing Dies (Nekas nemirst) (1940.), kura atkrto vai summ visu iepriekjo grmatu argumentus.

Vispr jau arguments ir viens. Nek jauna is mehnisms nesatur; kas nedzirdts ir viens autora secinjumi. Pirms skt tos apskatt, uzskaitu daas avatras*, kuras piedzvojui to prieknosacjumi.

Septt no Paula Deissena* fikstajm daudzajm indieu filozofijas sistmm noliedz, ka Es var bt par tieu izzias objektu jo msu dvseles inteligiblums* prasa, lai btu otra dvsele, kas izzina pirmo, un tre, kas izzina otro.

Indusiem nav vstures izjtas citiem vrdiem, vii sagrozt krt dod priekroku ideju, nevis filozofu un viu dzves ptanai. Tau, k zinms, tik noteikta atteikans no panovroanas ir ne vairk k astous gadsimtus veca.

Ap 1843. gadu to no jauna atklj openhauers. Izzinoais subjekts, vi apgalvo, pats par sevi ir neizzinms, prttj gadjum vi ktu par izzias objektu citam izzinoajam subjektam (Welt als Wille und Vorstellung Pasaule k griba un priekstats*, 2. sjums, 1. nodaa).

Ar Herbarts* spljs ar du ontoloisku* pavairoanu. Vl nesasniedzis 20 gadu vecumu, vi pierdja, ka Es neizbgami izrds bezgalgs, jo apgalvojums, ka viens izzina pats sevi, liek atzt citu vienu, kur ar izzina sevi, bet tas treo... (Deissens, Die neuere Philosophic Jaunk filozofija [4], 1920, lpp. 367).

Lk, is siets, izgreznots ar ststiem, ldzbm, izsmalcintu ironiju un diagrammm ar piepilda Danna trakttus.

Grmat An Experiment with Time Eksperiments ar laiku [5] (XXII noda) tiek apgalvots, ka apzias subjekts apzins ne tikai to, ko vi vro, bet ar otru subjektu, kuru vi vro... [утверждается, что сознающий субъект осознает не только то, что созерцает, но и другой созерцаемый им субъект А, и, следовательно, еще один субъект С, созерцаемый В] Vi mklaini piebilst, ka visi ie neskaitmie un savstarpji saisttie subjekti izvietojas nevis trijs telpas dimensijs, bet gan neskaitms laika dimensijs.

Pirms izskaidrot o izskaidrojumu, padomsom par o rindkopu.

Hekslijs*, angu nominlistu* uzticams mantinieks, uzstj, ka starp spju sajtu

un apzinanos, ka viens izjt spes, starpba ir tri vrdiska. Vi izsmej tros metafizi-us*, kuri ikvien sajt izir sajtamo objektu, sajtoo subjektu, un o valdongo personu Es (Essays Esejas, 6. sjums, 87.lpp.).

Gustavs Spillers (The Mind of Man Cilvka prts [6], 1902) atzst, ka zinana par spm un pati spju sajta ir divas dadas lietas, bet dom, ka ts tiek uztvertas vienlaicgi, tpat k runjoa cilvka balss un seja. Via apsvrumi man liekas ievrbas ciengi.

Kas attiecas uz apzinans apzinanos, ko ieved Danns, lai katr indivd ieviestu galvu reibinou un biedjou dadu subjektu hierarhiju, tad man ir aizdomas, ka eit run air par t paa skotnj subjekta secgiem (vai ar iedomtiem) stvokiem.

Ja garam, pasvtro Leibnics*, nktos otrreiz padomt par domu, viam pietiktu at-certies sajtu. Lai nodomtu par to, tad nodomt par domanu, tad par domanas domanu un t ldz bezgalbai (Nouveaux essais sur l'entendement humain Jaunas apceres par cilvka apziu [7], 2. grmata, 1. nodaa).

Pamiens, ko ievie Danns, lai pa tieo attaisnotu bezgalgu daudzumu laiku, ir mazk prliecinos, tau oriinlks.

Ldzgi Huanam de Men ar via Labirintu [8] un ldzgi Uspenskim* ar via Tertium Organum*, vi apgalvo, ka nkotne ar vism ts peripetijm un detam jau pastv.

Ieprieknoteikts nkotnes virzien (vai, k dom Bredlijs*, prom no ts) plst kosmisk laika absolt upe bet varbt msu dzvju mirstgs upe. ai plsmai, k jebkurai kustbai, vajadzgs laiks un t mums pards otrais laiks k pirm laika nesjs, tad treais, kas prnes otro, un t ldz bezgalbai... [9]

Tds ir Danna ierosintais mehnisms. ajos hipottiskajos (iluzorajos) laikos dab neierobeotu patvrumu netveramie subjekti, kurus pavairojusi krtj regresija. 1

Nezinu, ko par to nodoms lastjs. Es nepastvu pie t, ka es zinu, kas ir laiks (es pat neesmu prliecints, vai t vispr ir lieta), bet es nojauu, ka laika gaita un pats laiks t ir viena mkla un nevis divas.

Danns acmredzot ir kritis maldos, k tie izklaidgie dzejnieki, kurirun, teiksim, par mnesi, kas rda mums savu sarkano disku, - t aizstjot vienu izplduu vizulo tlu ar subjektu (teikuma priekmetu? Sast.), darbbas vrdu un papildinjumu, kur nav nekas cits, k maskts subjekts.

Danns ir spdos upuris tai sliktajai intelektulajai tradcijai, ko aizska Bergsons*, - skatt laiku k telpas ceturto dimensiju. Vi apgalvo, ka nkotne jau pastv un ka mums vajag tikai tur nokt, - bet ar to pietiek, lai laiku prvrstu par telpu. Bet pc tam ieviestu otru laiku, kuru tpat dom k telpu (lnija, upe), tad treo, tkstoo... Visas etras Danna grmatas bez gala run par bezgalgajm laika dimensijm [10] bet ts ir telpiskas dimensijas. 2

K pierdt, ka nkotne jau pastv? Danns dod divus argumentus: pirmais pravie-tiski sapi, otrais t relatv vienkrba, kuru hipotze dod via paa sareta-jm shmm. Vi ar cenas aiziet no jautjuma par mgo

radanu...

Teologi defin mbu k visu laika momentu piederbu, prvaldanu momentni, reiz (Varbt esmu nepreczi tulkojis tekstu, bet pamatdoma ir t pati. Sast.) un uzskata to par vienu no Dieva atribtiem.

Danns brnumain krt dom, ka mba jau pieder mums un ka to apstiprina msu ik nakts sapi. Pc via domm tajos saplst msu tuvk nkotne un tie pagtne. Nomod ms ar parasto trumu prvietojamies notikumu laik, sapn paspjam skatt bezgalgas teritorijas. 3.

Redzt sapus nozm savietot ainas no redzt un ar to paldzbu noaust ststu vai vairkus 4. Ms redzam veikal un sfinksas tlus un izdomjam, ka veikals prvras sfinks. Cilvku, ar kuru iepazsimies rt, redzam ar t cilvka lpm, kuru redzjm vakar vakar.

(Jau openhauers rakstja, ka dzve un sapi ir vienas un ts paas grmatas lappuses. Last ts p krtas nozm dzvot, prirstt ts nozm sapot.)

Danns nordja, ka nv ms mcmies lietot mbu. Ms atceramies visus msu dzves mirkus un savienojam tos pc savas iegribas. Mums paldz eksprs, Tas Kungs, msu draugi.

Bet pc tda spdoa minjuma neviena autora kda neiet uzmanbas vrta. 5

Piezmes

1

Nekas nemirst (angu val.).

2

Nachvedishe Philosophic der Inder (Indieu filozofija pc Vdu laikmeta - vcu val.).

3

Pasaule k griba un priekstats (vcu val.).

4

Jaun filozofija (vcu val.).

5

Eksperiments ar laiku (angu val.).

6

Cilvka domana (angu val.).

7

Jaunas esejas par cilvka saprtu (franu val.).

8

ai XV gadsimta pom ir triju dio riteu redzjums: pirmais ir nekustgs, citiem vrdiem, pagtne, otrais grieas tagadne, treais ir nekustgs nkotne.

9

Pusgadsimtu pirms Danna absurdo hipotzi par otro laiku, kur plst, trk vai lnk, pirmais atklja un noraidja openhauers sav Welt als Wille umd Vorstel-lung. Par to tiek runts otr sjuma 829. lappus (s grmatas vsturiski kritiskaj Oto Veisa izdevum). 6

10

frze ir vesels atkljums. Grmatas An Experiment with Time 21. noda vi run par to, ka viens laiks var bt perpendikulrs citam.

Sastdtja piezmes J.T.

1

Tad jau katrai domai vajadztu savu pasauli.

Doma paos savos pamatos ir subjekta attieksme pret priekmetu, te jau no skuma ir divi. Un, t k cilvks var domt neierobeotu skaitu savstarpji saisttu domu, nevis tikai vienu, tad te jau laikam bs t bezgalba. Tomr st domas bezgalba ir nevis bezgalg kopan, bet sistmiskum un attstb. Sast.

2

Bergsonam, iet, nebija daudzi laiki, bet ar vi laiku sadalja, tikai savdk: divos veidos telpiskotaj laik un ilgstamb (duree), kurai tad nu atstja netelpisks, tiei paam laikam specifisks patnbas.

Protams, ka ar d dalan kaut kas tiek zaudts.

No vienas puses, telpiskas pabas laikam piemt, un laika pieldzinana telpai ir spcgs pamiens, kas vis daudz ko izzint. Piemrs Einteina relativittes teorija ar savu telplaiku.

No otras puses, tas nekad neaptver visas laika pabas, kaut kas droi vien pats galvenais vienmr paliek rpus.

Tomr atmest o pamienu nevajag. Nevar iepriek pateikt, cik tlu t var iet, gstot labus rezulttus.

Bet tas tiem ir interesanti, ka laika manas (fantastik un ne tikai) idejas praktiski vienmr izmanto tikai laika telpai ldzgs pabas, bet praktiski nekad - ko tdu, kas btu specifisks paam laikam. Manuprt, t tiek zaudtas daudzas un droi vien rkrtgi interesantas iespjas.

Vispr fantasti par daudz kop pirmatkljju Velsu, par daudz turas via ieskts gultnes ietvaros. Sast.

3

Tad jau nomoda dom ar, un, jdom, vl daudz labk. Sast.

4

(vsturi vai vairkas? - Sast)

5

Nesapratu. Manuprt, nv t dieml nenotiek. Tau tas atgdina Marksa kopg un visprg darba dialektiku.

Pirmais ir atseviu darbu sastelljums vien sistm, agregt (galjais gadjums fabrikas konveijers), kur atseviais darbs (un cilvks) spl tdu k skrvtes lomu. Tas ir prsvar izpildtja darbs.

Otrais ir radoais darbs, un galj gadjum tiei tds, ka VISU cilvces kultr[as materil]u var izmantot un prveidot atbilstoi savai iecerei, savam mrim. No

zinmajm jomm vistuvk ai shmai ir mksla, tad filozofija.

Lk, apmram t mbas apguvjs dara ar atseviajiem momentiem (ciktl es saprotu).

Interesanta aj zi ir zintne.

Te ir radoas darbs (galj variant tikpat, cik mksla vai filozofija), bet t rezulttiem ir jbt labi ieskrvjamiem izpildtjdarbu agregtos. Pati zintne ir sadalta daudzos atsevios priekmetos, t ir agregtu ietekme. Par to gan zintne ir daudz efektvka nek mksla...

Preczk un dzik skat. Vladimira Biblera un citu progresvo marksistu un postmarksistu darbus. Sast.

6

Man hipotze neiet absurda. Tikai tad ir jbt gatavam pieaut dadus laikus un laika formas, zinm mr laika relativitti. Nevis pastvt uz mums pierasts laika formas universlumu un absoltumu... no k nav brva, manuprt, ar Danna hipotze. Sast.

A41.

Horhe Luiss BORHESS

CITDA NVE

Jorge Luis Borges. La otra muerte. (La redencion.). 1949

Amatiertulkojums no krievu valodas

Pedro Damians, gauo no Austrumu krasta, mira 1946.gad. Via biogrfij bija tikai viens nozmgs fakts: kauja pie Masoljras 1904. gad. Bet taj pc kda kaujas dalbnieka liecbas vi pardja sevi k gvulis... Tau eksistja ar citas liecbas ka Damians ai kauj kritis, bdams pdj uzbrukuma avangard...

Pirms, augstkais, diviem gadiem (vstuli es esmu pazaudjis) Hannons rakstja no Gualeguaiu, ka vi nosta man Ralfa Voldo Emersona pomu The Past (Pagtne) [1], kuru vi ir prtulkojis (iet, pirmoreiz) spniski. Post scriptum vi man pazio-ja, ka dons Pedro Damjans, ja es tdu atceros, pagju nakt miris no plauu karso-a. Karstumos mirstot, vi murgojot it k par jaunu izdzvojis asiaino kauju pie Masoljras.

is fakts man nebija negaidts, vl vairk to varja paredzt, jo dons Pedro 19 vai 20 gadu vecum bija stjies zem Aparisio Sparavijas karogiem. 1904. gada sacela-ns viu viu sastapa estansij Rio Negro rajon vai Paisandu, kur vi bija laukstrd-nieks. Pedro Damjans bija dzimis Gualeguaij Entre-Riosas provinc, bet vi devs turp, kurp devs via biedri, tikpat sprnots un tikpat nezinos k vii. Vi piedaljs virkn sadursmju un pa pdj kauj. Atgriezies dzimtaj pus 1905. gad, vi ska strdt trum, neatlaidgi un bez kurnanas. Cik es zinu, vi vairs nekad nav atstjis mjas.

Pdjos trsdesmit gadus vi pilng vientulb dzvoja vienst netlu divas lgas - no Njankajas. ai nolojamaj mitekl tad es ar runju minju sarunties ar viu kd vakar 1942. gad. Tas bija drms un ne visai daudz lasjis cilvks. Masol-jras kaujas drdi un niknums aizma visu via dzvi. Un mani nemaz neprsteidza, ka vi vlreiz izdzvojis o kauju sav nves stund...

Kad es uzzinju, ka viu vairs neredzu, man gribjs atcerties via izskatu. Bet mana redzes atmia ir oti vja, un es spju atcerties viengi via fotogrfiju, kuru uzmis Hannons. Tas nav nekas neparasts, ja em vr, ka Damjanu es redzju vienu pau reizi 1942. gada skum, bet fotogrfiju daudzreiz. Hannons atstja man foto - es to pc tam pazaudju, bet tagad nemeklju. Pat baidos atrast.

Otra epizode attiecas uz Montevideo un notika pc mnea vai diviem. Entreriosiea murgi un aizieana deva man domu uzrakstt fantastisku ststu sakar ar sakvi pie Masoljras. Emirs Rodrigess Monegals, ar kuru es daljos sav iecer, iedeva man zmti pulkvedim Dionisio Tabaresam, kur bija piedaljies

ai kampa.

Pulkvedis mani piema pc vakarim. Sot patio pukrsl, vi nodevs mai-gm un haotiskm atmim par pagtni. Runja par laikus nepienkoiem apgdes vezumiem, par nodztiem zirgiem, par bezrpgiem pataistajiem kareivjiem bezgal-gos prgjienos, par Saraviju, kur varja ielauzties Montevideo, bet apgja to, jo gauo baids no pilstas. Par cilvkiem, kuriem nocirstas galvas ldz pleciem, par pilsou karu, kur man liks ne tik daudz divu puu sadursme, cik viena slepkavnieka sapnis. Vi runja par Iljeskasu, par Tupambaiju, par Masoljru. Via frzes bija tik gludas un tli tik gleznaini, ka es nodomju, vi ne reizi vien ir atkrtojis to pau, un sku baidties, ka vrdi neizspie un neaizstj atmias.

Kad vi beidzot atvilka elpu, es pasteidzos iespraust Damjana vrdu.

- Damjans? Pedro Damjans? atkrtoja pulkvedis. Bija man tds. Indintis, kuru puii sauca par Daimanu. Vi t k ska smieties, bet tlt pat aprvs tlot vai st apmulsum.

Mainjis toni, vi sacja kar, tpat k sieviete, der, lai vrietis vartu sevi prbaudt, un ka ldz kaujai neviens nezina, kds vi bs. Vienu uzsakata par gvu, bet vi ir sts drosminieks, vai otrdi, k tas notika ar nabaga Damjanu, kur bija drosmgs lauku taverns pulprijs, ieda pa labi un pa kreisi savu balto naudu [2], bet pc tam nomza pie Masoljras.

Apauds ar ienaidnieku vi reizm turjs k vrs, bet ir pavisam cita lieta, kad divas armijas stv viena pret otru, skas artilrijas apaude un ikviens pki sajt, ka pieci tkstoi nedraugu ir te sankui taisni tpc, lai tevi nobeigtu. Nabaga puika mazgja un cirpa aitas un pki nonca aj slakti...

Mugi, bet Tabaresa ststs noveda mani apjukum. Man labk gribtos, lai notikumi btu risinjuies savdk. Tovakar, pirms daiem gadiem, ticies ar veco Damjanu, es negribot uztaisju sava veida elku; Tabaress to saaidja drusks. Man pki atkljs Damjana atturguma un pastvgs vientulbas cloi: tas bija nevis kautrgums, bet kauns.

Veltgi es prliecinju sevi, ka cilvks, kur reiz pardjis vjumu, ir saretks un interesantks nek simtprocentgs drosminieks. Gauo Martins Fjerro, domjams, ir pelnjis mazk uzmanbas nek Lord Dims vai Razumovs.

Un tomr Damjanam, argentnieu gauo, bija pienkums kt par Martinu Fjerro jo vairk urugvajieu gauo acs. Vis, ko runja vai ko noklusja Tabaress, bija jtama skaidra via nosliece uz artigismu [3], tas ir, prliecbu (varbt ar pareizu), ka Urugvaja ir vienkrka par msu zemi un tpc ar drosirdgka... Atceros, ms tovakar atvadjmies ar pr mru cieiem rokasspiedieniem.

Vl divu trs faktu mekljumi ststam (kur, k par spti, neveidojs) mani atkal nove-da pulkvea Tabaresa nam. Pie via viesojs viens pavecs senjors, doktors Huans Fransisko Amaro no Paisandu, kur ar bijis Saravijas sacelans dalbnieks. K ar bija gaidms, skm runt par Masoljru. Amaro skum ststja jocgus atgadjumus, bet pc tam nesteidzgi, k skai domdams, piebilda:

- Atceros, ms nakojm Santa-Irn, un mums pievienojs dai cilvki. Starp

tiem bija franu veterinrs un puisis aitu cirpjs no Entre-Riosas, kds Pedro

Damjans.

Es, sarkastiski pasmnjis, prtraucu viu:

- K tad, esam dzirdjui. Tas argentnietis, kur zem lodm nomza.

Un apklusu; abi neizpratn vrs man.

- Js kdties, senjor, - beidzot bilda Amaro. Pedro Damjans mira t, k ikviens vltos mirt. Tas bija etros pcpusdien. No pakalna virsotnes mums k lavna nca virs Kolordo kjnieki [4]. Msu kareivji devs tiem pret. Damjans jooja pirmajs rinds un kliedza. Lode trpja viam taisni sird. Vi pacls seglos, apklusa un nobruka zem zem zirgu pakaviem. Vi nomira uzreiz, un msu pdjais, Masoljras uzbrukums, noskanja pr viu. Kds braulis, bet viam vl nebija pat divdesmit.

Bez aubm, vi runja par citu Damjanu, bet es nez kpc pavaicju, ko is puisis kliedza.

- Lamu vrdus, - teica pulkvedis, - to, ko parasti kliedz uzbrukumos.

- Varbt, - teica Amaro, - Bet vi ar kliedza Viva Urkisa! [5]

Ms ilgi sdjm klusjot. Beidzot pulkvedis nomurninja:

- It k kautos nevis pie Masoljras, bet Kagan vai India-Muert, pirms simt gadiem.

Un piebilda naivi un izbrnti:

- Es komandju o karaspku, bet varu zvrt, ka pirmo reizi dzirdu par o Damjanu.

Mums t ar neizdevs panakt, ka pulkvedis atceras Damjanu.

Buenosaires mani gaidja prsteigums, ne mazks par pulkvea aizmrbu. Reiz vakar Mitala angu bibliotkas glabtuv pie divpadsmit brnigiem Emersona sjumiem es sastapu Patrisio Hannonu. Un pajautju par via The Past tulkojumu. Vi teica, ka pat nav domjis tulkot o gabalu un ka spu literatra ar bez Emersona ir pietiekoi neinteresanta.

Es atgdinju via soljumu atstt man pomas tulkojuma variantu tai pa vstul, kur bi man pazioja par Damjana nvi. Hannons pajautja, kas ir Damjans.

Es skaidroju vl un vl, bet neveiksmgi un sku ar pieaugom ausmm ievrot, ka vi man klauss ar izbrnu. Ncs meklt glbiu literr disput par Emersona paskvilantiem, Emersona, kur bija saretks, talantgks un, protams, daudz oriinlks nek tas nelaimgais Po.

Gribu ziot vl par daiem faktiem.

Aprl samu vstuli no pulkvea Dionisio Tabaresa via atmia bija noskaidrojusies, un tagad vi lieliski atcerjs jauno entreriosieti, kur veda uzbrukum pie Masoljras un kuru tai pa nakt via biedri apglabja paugura pakj.

Jlij es pabiju Gualeguaiu, bet neaizgju uz Damjana rano, jo t saimnieku visi jau bija aizmirsui. Es tikai gribju o to pajautt vienstniekam Diego Abarko,

kur bija klt pie via nves bet tas bija pats miris vl pirms ziemas.

Man gribjs atcerties ar Damjana seju, jo pirms daiem mneiem, peirstot albumus, es konstatju, ka man atmi uzpeldoie skarbie vaibsti pieder pazstamajam tenoram Tamberlinkam Otello lom.

Tagad prieu pie hipotzm.

Saska ar pirmo, visvienkrko, bet vismazk prliecinoo, bija divi Damjani: gvulis, kur nomira 1946. gad Entre-Rios, un varonis, kur nomira 1904. gad pie Masoljras.

s versijas defekts - t nedod atbildi uz pirmo, absolti relo mklu: k izskaidrot pulkvea Tabaresa kuriozo atmias zudumu, kad vi tik s laik pilngi aizmirsa t cilvka seju un pat vrdu, par kuru vi bija ststjis.

(Es nepieemu, negribu pieemt pau vienkrko domu: ka es msu pirms tikans laik btu aizsnaudies.)

oti jocga ir Ulrikas fon Klmanes mistisk versija.

Pedro Damjans, teica Ulrika, krita kauj un mirstot ldza Dievu atgriezt viu Entre-Rios. Dievs sekundi svrstjs, vai pardt tdu lastbu, bet pa to laiku ldzjs paspja nomirt, un cilvki redzja via nvi.

Dievs, kur nevar maint pagtni, bet var maint pagtnes tlus, nomainja nves tlu ar samaas zudumu, un cilvks-na atgriezs Entre-Riosas provinc. Atgriezs, bet jatceras, ka vi bija tikai sava na. Vi dzvoja vientulb, bez sievietes, bez draugiem. Viam bija viss, ko vi mlja, bet it k no tlienes, caur stiklu. Vi nomira, un via rgainais tls izplda k dens den.

Tda konstrukcija ir sadomta, tau laikam tiei t mani noveda pie pareiz atrisin-juma (tagad es domju vieng pareiz), kur reiz ir oti vienkrs un grti iztlo-jams.

Noslpumain krt es tam uzdros Pjra Damini [6] traktt De Omnipotentia (Par visvarenbu), vrsties pie kura man lika divas vrsmas no Paradzes* XXI dziesmas, kurs taisni tiek skarta identittes tma. * Dantes? Sast.

Traktta piektaj noda Damini, par spti Aristotelim un Fredegram de Tram, ap-galvo, ka Dievs var padart par nebijuu to, kas kdreiz bijis. Izlasju os senos teo-loiskos strdus, un man kuva saprotams dona Pedro Damjana traiskais ststs.

Es to skaidroju t.

Damjans izturjs k pdjais gvulis kauj pie Masoljras un pc tam veltja visu savu dzvi apkaunojo vjuma bra izpirkanai.

Vi atgriezs Entre-Rios. Ne pret vienu vairs nepacja roku, negreznoja nevienu seju ar rtm, necents tikt izslavts k Prgalvis bet Njankajas laukos neganti karoja ar selvu un ar savvaas zirgiem.

Vi radja, pats par to nezinot, brnumu. Domja ar slptu cerbu: ja liktenis dos

man vl vienu kauju, tad es spu sevi pardt. etrdesmit gadus gaidja o

stundu, un liktenis to beidzot deva viam nves dien.

Tau deva to k halucinciju; bet, starp citu, vl senie griei zinja, ka ms esam vien sapu nas. Agonij vi no jauna mets kauj, turjs k vrs, traucs uzbrukum pa priek, un lode trpja viam taisni sird.

T 1946. gad, pateicoties savai karstajai vlmei, Pedro Damjans mira pdj kauj pie Masoljras 1904. gada ziemas beigs.

Summa Teologica [7] noliedz, ka Dievs var prsvtrot pagtni, bet neko neraksta par sareto clou un seku savijumu, kur ir tik visaptveros un apslpts, ka pietiek izlaist vienu faktu, kaut oti tlu un nenozmgu, un mainsies msu pagtne.

Maint pagtni nenozm maint tikai faktu; tas nozm nosvtrot t sekas, kuru turpi-njumam jbt bezgalgam. Citiem vrdiem tas nozm radt divas visprjs vstu-res.

Pirmaj (par piemru) Pedro Damjans mira 1946.gad Entre-Rios, otraj 1904. ga-d Masoljras kauj. aj otraj ms tagad ar dzvojam. Tau atteikans no pirms nenotika uz reiz un radja ts nesakritbas un absurdus, par kuriem es paststju. Pulkvedis Dionisio Tabaress it k izgja cauri etapiem no dadm vsturm: vispirms

vi atcerjs Damjanu k gvuli, tad absolti aizmirsa viu, bet pc tam atcerjs via varongo nvi.

Gandrz tas pats jsaka par Djego Abarko, kur nomira visdrzk tpc, ka via atmi-a bija prkprslogota ar notikumiem, kas saistti ar Damjanu.

Ja run par mani, tad es pacentos izvairties no dm briesmm. Man izdevs kon-statt un novrot pardbu, kura nav cilvka var, - sava veida saprta trakoanu. Lai gan dai apstki dara manu kluso prieku mrenku.

Skumam teiku, ka neesmu dros par sava notikumu izklsta ticambu. Domju, ka man stst ir nestas atmias.

Domjams, Pedro Damjans (ja vi bija) saucs savdk, bet es atceros viu ar o vrdu, lai es kdreiz notictu, ka mana ststa sietu man pateica priek Pjra Damini idejas.

Ar to pau acmredzot var izskaidrot, ka aj stst ir minta poma, kas apdzied pagtnes neatgriezeniskumu.

1951. gad es sku domt, ka esmu uzrakstjis fantastisku ststu, tau stenb es ststju par relu gadjumu.

Ar naivais Verglijs pirms divtksto gadiem domja, ka ir vstjis pa cilvka dzimanu, bet stenb par dieva radanu.

Nabaga Damjans! Nve prsteidza viu divdesmitgadgu, posto un bezjdzg kar pret saviem paa ldzpilsoiem.

Bet vi dabja to, ko bija tik karsti vljies un uz ko tik ilgi tiecies un varbt, ka pasaul nav lielkas laimes.

Piezmes

1

Pagtne (angu val.).

2

Spniski blanco - balts. eit runa par urugvajieu konservatvo partiju Blanko

3

Hos Hervasio Artigass (17641850)  urugvajieu karavadonis un valstsvrs, Latamerikas Neatkarbas kara varonis.

4

eit: urugvajieu liberu partija "Kolordo" (Colorado).

5

Usto Hos de Urkisa (18011870)  argentnieu politiis un valstsvrs, sakva diktatora Rosasa karaspku (1852.) un veica virkni paskumu Argentnas liberalizcijai.

6

Pjrs Damini (10071072)  ievrojams itu sludintja, bazncas darbinieks, teologs

7

Akvinas Toma (12251274) darbs, ilggadjs katou teoloijas un filozofijas pamats.

SASTDTJA PIEZME

Pasplsimies ar o ideju.

1. Iedomsimies, ka ldzgas izmaias vstur (kuras ar ai stst izplatjs pakpe-niski) izplats vl 10-100 reizes lnk k tas izskattos?

Varbt is trums ir par lnu jo ms tikmr dzvojam uz prieku pc vec varianta, un jauns izmaias vienkri nepaspj tikt ar to visu gal? Vai pa daai paspj, pa daai nepaspj?..

2. Varbt pasaul vienmr pastv vairkas savstarpji pretrungas versijas ar savm sekm, un tas ir normli? (Ja ir k aj stst, tad ts laikam ir noirtas telpiski, izmaintaj un neizmaintaj da...)

3. 10.000x lnk? Tikai tagad sk uzpeldt izmaias, ko vljuies senvsturiskie un aizvsturiskie Pedro?

4. Temporlie arheologi: pc kaut kdm pazmm tomr nosaka negludumus vstur in iespju robes rekonstru iepriekjos, atceltos pagtnes variantus.

5. Pieemsim, ka t ir parasta lieta, ka vsturi (biogrfiju) maina, ja nav sagatavotas stundas, vai pat vienkri tpat, pastaigjoties? K tas vartu izskatties?

Varbt to lietos ar ahisti, futbolisti? Vilki un zai? Mikrodaias eksperimentos?

Galaktikas? K pagtnes korianu vartu lietot dados tehnoloiskajos

procesos?

K izskats pastvgi korijams izgudrojums vai atkljums?

6. K ir, ja notiek uzreiz vairkas tdas izmaias vstur interference un dadi efekti no ts?

K btu, ja cilvks, noncis ldzg situcij k Pedro, vltos uzreiz vairkas izmaias un visas sktu piepildties? Un tikai vlk izrdtos, ka ts nav glui nepretrungas...

7. K rakstt memurus un dienasgrmatas, ja vsture lni, bet nemitgi mains?

8. Kas notiek, ja o izmaiu izplatans gait ms veicam vl kdas izmaias? Varbt tdas, kuras pa daai kori iepriekjs?

Var iznkt procesu sacensba: dzves (vstures) process, izmaiu process, izmaiu re-gulcijas process. Dertu izdomt kdus sietus... Patiesb da aina btu relistis-kka par fantastik parasti tloto vienkroto ainu, kur atsevis izmaias notiek vientulb...

9. Vai visus os efektus vartu lietot datoros? Varbt, ka jau var kaut ko modelt...

10. Varbt tomr ir kda iespja piekuvei atceltajiem variantiem? Vai ar ms pai izmaiu gait varam ko tdu uztaist? Varbt izmantojot tres, papildus izmaias k rkus?

11. Vai ir iespjams no dadm pagtnes izmaim (un to izplatans procesiem) bvt sistmas, tdas k manas?

12. Ja ir piekuve vai nevajag ieviest biogrfisk depozta jdzienu dotajam cilvkam un vsturisk depozta jdzienu visai cilvcei vai reionam?

K maintos kosmoloija, ja btu kosmoloiskais depozts ar iespju pa reizei izman-tot dadus pagtnes variantus?

13. Paldies fantastam Borhesam par relistisko fantastisks situcijas aprakstu!

Tas tomr ir tik interesanti dzvot hronoklasm!

Kas var, lai izdara labk, lai fantaz tlk!

A42.

Leonds AKINAZI

JAUTJUM PAR DAUDZKRTJU IEIEANU UP

Леонид Ашкинази. К вопросу о многократном вхождении в реку

Amatiertulkojums no krievu valodas

Pilsonim A, nodzvojuam ldz 47 gadiem ar mrenu skaitu piedzvojumu sav dzv un dzvojoam interesantu un vidji nodrointu dzvi, ska uzmkties jautjums.

Kas btu, ja vi btu... tlk jautjums, dabiski, sazarojs.

Gult (svtdienas rtos, jo cits diens bija jskrien uz darbu vai uz haltru [1] vi uzdeva sev jautjumu: ja nu vi btu apprecjis nevis Mau, bet citu meiteni, vai vi tagad viu tpat glsttu, vai savdk?


Darb pie galda (biek uz dienas beigm) no tumajm zemapzias dzlm mdza uzpeldt jautjums: bet ja nu vi nebtu toreiz prgjis uz radiotehnikas fakultti, bet palicis pie lietis matemtikas, tad ko tiei vi tagad dartu sav darb?

Satiekoties ar augstkminto citu meiteni, vi domja, kas btu, ja vi satiktos nevis ar viu, bet ar savu labu paziu M.A.? Izemot, protams, to acmredzamo faktu, ka gult vi td gadjum apspriestu nevis datoru tirgoanas problmas pzreizjos apstkos, bet gan nieu glezniecbu neatceros kd laikmet.

Reiz tda veida prdomu mirkl viam, t teikt, satumsa gaisma, bet atguvies vi atrads cit gult. Nekdi neatkljot savu izbrnu, vi turpinja dart to, ko darja, bet no lietu pavados sarunas vi saprata, ka t ir laulbas gulta.

Mj... Tau dzvot kaut k vajag. Izrdjs, ka viam atkal ir divi brni (tau citi), kuri viu mlja (tau nedaudz savdk), un viss bija visum tas pats, tau drusku cits.

aj otraj dzv vi iegja viegli un dabiski, jo vi pa daai to pazina, pa daai t bija t pati, msu padomju dzve.

Akurti prbaudot apkrtjo pasauli, vi atrada daudzus cilvkus, ko bija pazinis taj dzv. Nu un kas? Vii dzvoja pilngi normli.

Interesanti, ka vi nekuva ne par mistii, ne par ticgu cilvku, lai gan iemesls bija. Redzams, clonis tomr ir svargks par iemeslu [2].


Reiz pc diviem gadiem vi gja uz nodarbbm institt (kur vi pasniedza fiziku), viam bija vl mintes desmit laika razerv, bet som grmata ar vl neizlastm trim lappusm. Grmata bija visai aizraujoa (Staislava Lema kopoto rakstu piektais sjums [3], garststs Vann atrastais rokraksts), un vi nolma

to tagad pabeigt.

Kad vi tika ldz pdjai lappusei, uz solia blakus sdoais padzvojuais un izskatgais vrietis uzrunja viu, nerinoties ar etieti un piekljbu: Tagad js sapratt, kpc es esmu iekrtojis t, ka dzve ir vienreizjas un secgas piekuves fails?

Vi ska mirkint acis. Vi saprata, ar Ko viam ir darana, bet pau jautjumu apstrdt nespja.

Vecais ieturja pauzi un pajautja: Un kdu variantu tu tagad gribtu nodzvot?

Vi atbildja: Treo.

Ah, - turpinja vecais, t visi atbild. Un nopts: Tad js tagad sapratt, kd es jums nedevu nomint ito saldjumu?

J, atbildja pilsonis A. un aizgja uz instittu vadt nodarbbas.

P.S.

Kad vi atgriezs mjs, izrdjs, ka ir atjaunojusies skotnj situcija.

Starp citu. Nodarbbu laik vi par to, protams, nedomja, tau, ja kds students starpbrd pajauttu, kdu iznkumu vi gaida, tad vi laikam t ar btu domjis, ka skotnj situcija atjaunosies.

[1]

Haltra piepelnans darbs papildus pamatdarbam, parasti neoficils, jo PSRS legls iespjas strdt vairks viets bija stipri ierobeotas. Vrdam ir ar otra nozme: slikts, paviri, nekvalitatvi veikts darbs; bet tas neattiecas uz doto ststu. Sast.

[2]

Izir cloni (krieviski причина), iemeslu (повод) un ieganstu (предлог). Iemesls ir t konkrt lieta, kas izraisa procesu, parauj maisam galu va (teiksim, Pirmajam pasaules karam atentts Sarajev). Nebs tas iemesls, gadsies kds cits. Bet clonis pieder pie paas lietas btbas (teiksim, lielvalstu imperilistiskie tkojumi un savstarpjs pretrunas k kara cloi). Iegansts ir tas, kas tiek uzdots par iemeslu vai cloni (msu piemr varbt Sarajevas atentts ar der - un tas bija tik labs iegansts, ka objektvi nostrdja k iemesls). Reizm atkal var neirot rangus, un tad iemesls ar skaits clonis dotajm sekm, vi tau ts tomr izsauc... ststa varonim acmredzot nebija btiska cloa lai ktu par mistii, tas neatbilda via dabai, teik-sim, btiskm via pasaules uzskata iezmm. Un vi ar nekuva. Sast.

[3]

Acmredzot domts 1992.-1996. gadu krievu izdevums 10, faktiski 13, sjumos. Vl krievu valod ir plaks 2002.-2009.? gadu izdevums 17, faktiski laikam 19 vai 20 sjumos. Vairk nezinu. Latviski Lemam izdotas, cik es zinu, 7 grmatas, kopotu rakstu nav, bet l... Dot ststa autors Leonds Akinazi, pc profesijas fiziis, ir uzrakstjis grmatu par Lemu. Sast.

## A43.

## Dmitrijs TRIFONOVS

## Uzdevums 7.4. PARALLO PASAUU EOMETRIJA

## Дмитрий ТРИФОНОВ. Задача 7.4. Геометрия параллельных миров

## \\ Сборник задач из НФЛ. 1995.

## Amatiertulkojums no krievu valodas.

Zintnisks fantastikas cientji labi pazst ideju par parallajm pasaulm ka mums blakus pastv gandrz tda pati Zeme (Visums).

Parasti paralls pasaules atiras no msjs ar vienu detau: fiziklu konstanti (Azi-movs Pai dievi), konkrta cilvka likteni (Vindems Mekljumi uz labu laimi - Random Quest- cilvkam pazudusi via sapu meitene), kdu gadjumu, kur main-jis pasaules vsturi (Diks Cilvks Augstaj pil Otraj pasaules kar vinnjuas Ass valstis).

Labi, ja atirbas ir tik acmredzamas. Bet ja nu ts ir daudz mazk nozmgas? Kur, kad un, galvenais, ko meklt?

Braiana Oldisa garstst Ziojums par varbtbu A (Brian Aldis Report on Probability A) ir pieemts reistrjoais princips: novrotjs parallaj pasaul vienkri pieraksta visu, kas apkrt notiek, bet pie mums s atskaites tiek analiztas varbt ikss atradsies. Lai gan kas tas tds ir...

Fantasta izvlt stratija ietekm mksliniecisks kvalittes: t gan ir gaumes lieta, bet, manuprt, ststjums ir vienveidgs un garlaicgs: sadzve zem palielinm stikla bez kda domas uzplaiksnjuma. (Vai ar satdtjs kaut ko nav uztvris.) Bet novro-tjs tau cenas visiem spkiem, apraksta notikumus galjui detalizti. Jocgi, ka, par cik neviens nezina, kda lmea detalizcija ai liet stenb ir vajadzga (ds jaut-jums pat netiek uzdots), tad ststa garumu vartu bez plm divkrot.

Un t, uzdevums. Js rt sta uz parallo pasauli. Nepiecieams ierosint stratiju, sastdt iksa meklanas programmu. Izskatiet divus variantus: a) ikss ir objekts, fizisks faktors, konstante u.tml., b) ikss ir notikums.

Modificjiet sastdto programmu citiem gadjumiem: js neatrodaties parallaj pasaul, bet tikai runjat pa telefonu ar vienu no ts iedzvotjiem. Kdas grtbas Jums radsies un k Js ts prvarsiet?

IESPJAMS ATBILDES.

I. Ilovaiskis (И.В. Иловайский):

"Gadjums а) objekts, fizisks fakts.

а1 nodot ptanai savu organismu, saldzinanai.

а2 t k visas fizikls konstantes ir stingri saisttas, izmrt jebkuru, vislabk Ridberga konstanti.

Gadjums b) Notikums.

b1 paemt sev ldz patentu fonda ierakstu (kasets), saldzint.

b2 tpat - enciklopdijas.

S. Siovs (C.В. Сычев) - Pieemsim, ka vispirms atrisints 7.3. (Skat. Hronoklas-mu nebs. Sast.), tad tiek risints 7.4. Mums izdevies maint vstures gaitu abs pasauls. Tagad iksi nks bariem.


A44.

Larijs NAIVENS

VISI CEU MILJARDI

Larry Niven. All the Myriad Ways \ Galaxy 1968-10

Amatiertulkojums no krievu (Весь миллиард путей) un angu valodm.


Laika lnijas dals un sazarojas. Ik mirkli, pastvgi. Jaunu visumu supervisums.

Miljoni ik minti? Miljardi?...

Trimbls nekdi nevarja apjgt o teoriju (kaut, Dievs to zina, vi minja) - pa-saule saeas katrreiz, kad kds pieem lmumu, saeas t, ka ikviens jebkad pieemtais lmums tlk iet abos variantos. Saeas t, ka ka jebkura izvle, ko veic vrietis, sieviete vai brns, kaut ko maina kaimiu visum.

teorija var novest apjukum ikvienu, nerunjot jau par leitnantu-detektvu Dinu Trimblu, kuram bija diezgan citu problmu, par ko uztraukties.

Bezjdzgas panvbas, bezjdzgi noziegumi... Epidmija prmusi visu pilstu. Un ar citas pilstas. Trimblam bija aizdomas, ka t trako visur, vis pasaul, tikai citas ncijas to noklus.

Trimbla bdgais skatiens apstjs pie pulkstea. Laiks beigt. Vi piecls, lai ietu mjs, bet tad atkal lni atsds.

Vi jau ir iestidzis aj problm. Lai gan praktiski neko nav sasniedzis.

Bet, ja vi tagad aizies, rt vienalga nksies atkal erties pie t paa.

Iet vai palikt?

Un atkal sks sazaroans. Dins Trimbls iedomjs bezgalgus parallos visumus, kur katr ir parallais Dins Trimbls. No tiem dai ir devuies mjs agri. Daudzi aiz-gjui tiei laik, vii tagad ir pusce uz mjm, kinotetr, kafejnc, steidzas jaun uzdevum. Liel daudzum plda no policijas tba mtnm, atstjot aiz sevis vl citu lielu daudzumu.

Dins Trimbls izklja uz galda rta avzi. Pama revolvera trmo rku no galda apak-js atvilktnes, pc tam pama savu etrdesmit piekt kalibra koltu un ska to izjaukt.

Ierocis bija vecs, bet vl arvien lietojams. Lietojis to vi bija tikai autuv un netais-js citdi. Trimblam ieroa trana bija k adana nomierinja, va aizemt rokas un netraucja domt. Atskrvt skrvtes, nepazaudt ts. Akurti nolikt detaas pc krtas.

Cauri aizvrtajm kabineta durvm bija dzirdams steidzgu cilvku troksnis. Vl viens atgadjums? Nodaa vairs netika gal ar visiem.

Ierou ea. Eaina lupata. Noslauct katru detau un nolikt to viet. Kpc tds cilvks k Ambrouzs Harmons izlca pa logu?

Agr tta gaism vi gulja uz brua 36 stvus zemk par savu lepno dzvokli. Asfalts jardiem ap viu bija noiests asinm, vl nenouvum. Vi bija nokritis

ar seju pret zemi, vesela bija tikai spilgt zda pidama.

Asinis paems analzei, vai tajs nav alkohola un narkotiku. Redzt viu tagadj stvokl, tas maz ko va pateikt.

- Kpc tik agri? noteica Trimbls. Izsaukums pienca 8.03, tikko Trimbls bija ieradies darb.

- Tu dom, tik vlu, - Bentlijs bija ieradies 20 mintes agrk par viu, - Ms sazin-jmies ar daiem via draugiem. Vi visu nakti splja pokeru, beigui ap seiem.

- Zaudja?

- Vinnja 500 dolrus.

- T... Trimbls neapmierinti noteica. Nekdu zmti vi nav atstjis?

- Varbt vl nav atrasta? Uzkpsim un paskatsimies?

- Ms ar neko neatradsim, - pareoja Trimbls.

Vl pirms trim mneiem Trimbls domtu: Tas nevar bt!. Vai: Kur varja viu nogrst?

Tagad, braucot augup ar liftu, vi domja viengi: Reportieri. Pat panvbu epidmijas laik Ambrouza Harmona nve piesaists visprju uzmanbu.

Laikam jau koloslais mantojums pc via vecku bojejas pirms etriem gadiem bs iesitis viam galv. Vi ieguldja milzu summas visneprtgkajos projektos.

Viens no iem projektiem bija veiksmgs, un vi kuva vl bagtks.

Laika Krustojumu Korporcija turja daudzus patentus no alternatvajm pasau-lm, un tie bija izraisjui ne vienu vien industrilo revolciju. Korporcija pieder-ja Harmonam, un vi drz ktu par miljardieri ja nebtu nolcis no balkona..

Plas, grezni iekrtots dzvoklis lab krtb, uz nakti uzklta gulta. Nekrtb vien drbes bikses, svteris, zda krekls, zees, apakveas nav sagztas guamistab uz krsla. Vl mitra zobu suka.

Vi gatavojs iet gult, nodomja Trimbls. Iztrja zobus, bet pc tam izgja uz balkona papriecties par saullktu. Cilvks, kur mdz tik vlu iet gult, diez vai biei redz saullktu. Un t, vi noskatjs saullktu, bet pc tam nolca lej.

Kpc?

Visas panvbas bija tdas paas. Spontnas, bez iepriekja plna un pirmsnves zmtes.

- K Riards Korijs, - ieteics Bentlijs.

- Kas?

- Riards Korijs, kuram bija viss. Un Riards Korijs reiz rm vasaras vakar prnva mjs un ielaida sev lodi pier. Tu saproti, ko es domju?

(1) No ameriku dzejnieka Edvna A. Robertsona dzejoa Riards Korijs (Richard Corey)

- Ja tev ir ideja, lai t ir mums abiem.

- Panvbas sks mnesi pc tam, kad ska iet Korporcijas kui. Varbt tie atnesa kdu vrusu no kdas alternatvs laika lnijas?

- Panvbu vrusu?

Bentlijs pamja.

- Tu esi nojdzies.

- Es t nedomju. Din, tu zini, cik Laika Krustceu pilotu ir izdarjui panvbas? Vairk par divdesmit procentiem!

- O?

- Skaties skaitus. Kompnijai palaik darbojas kdas 20 ierces, bet prn t nodarbinja 62 pilotus. 3 pazuda, 15 mirui, un viss, bet 2 gjui boj panvb.

- Es nezinju, - Trimbls bija okts.

- Kaut kam tdam bija jnotiek.. Skat, kdas alternatvs pasaules vii ldz im ir atradui. Nacistu pasaule. Sarkans nas pasaule, kur puse ir ldz nvei sabombardta. Pilngi sabumbotas pasaules, kur krustcenieki pat nevarja noskaidrot, kas to izdarjis. Viena ar Melns Nves mutciju un bez penicilna, kamr atnca krustcenieki... Agrk vai vlk...

- Varbt, varbt... Tomr es nevaru tict tavam vrusam. Ja panvbas izraisa jauna veida vruss, tad k ar citiem noziegumiem?

- Tas pats vruss.

- -! Bet, es domju, ms to prbaudsim Laika Krustcels (Crosstime, Inc.).

Trimbls pabeidza salikt kop revolveri un mehniski nolika to uz galda. Kaut kur apzi-as dziumos kudja sajta, ka atrisinjums ir pavisam tuvu.

Gandrz visu dienu Trimbls bija pavadjis Korporcij, ptot zias un oficils atskaites, izjautjot cilvkus. Pilotu neparasti augstais panvbu proents nevarja bt nejauba. Dvaini, kpc to neviens nav ievrojis agrk.

Darbs gja lni. Ar rslaiku ceojumiem, tpat k ar relativitti, ir jatmet sapratne (reason) un jlieto viengi loika. [5] Trimblam bija tas jizem cauri, jizsvst. Pat ikdienas slepkavbas nenovrsa via uzmanbu.

Laiks iedzert kafiju, nodomja Trimbls. Vi Atbalstja rokas uz galda, taisoties celties, un...

Iztlojs bezgalgu Trimblu rindu, k spoguos, - bet katrs no viiem ir mazliet sav-dks. Vi ies pc kafijas un neies, un palgs kdam to atnest, un kds atness bez lguma. Daudzi jau ir padzrui kafiju, dai tju vai pienu, dai ir smjui, dao pojuies krsl (kdi ir prcentuies un nokritui). Dai, k is Trimbls tagad, elkous uz galda atspiedui, ms ar introspekciju (vrs sev, sav apzi J.T.). Nolpts Krustceles!

Vi bija prbaudjis Harmona biznesa lietas, pat ar Krustcelm nesaistts. Tur varja atrasties panvbas vai slepkavbas motvs. Bet nek.

Pirmkrt, Harmonam nauda nerpja. Krustceu grupa bija bijusi viena no daudzajm. is projekts izskatjs tikpat traks k citi: daudzi inenieri, fizii un filozofi gribja pierdt, ka alternatvo laika ceu teorja ir realitte.

Otrkrt, Harmonam biznes problmu nebija. Glui otrdi.

Pirms vienpadsmit mneiem eksperimentl ierce sasniedza vienu no iespjamajm Amerikas Konfederatvo Valstu [7] pasaulm un atgriezs, un pilots atveda artefaktu.

Alternatvs pasaules izrdjs izstieptas rokas attlum.

(2) Dienvidu tatu dibint valsts ASV Pilsou kara laik 1861.-1865. Izbeidzs, kad dienvidnieki karu zaudja. Sast.

No t bra Korporcija vairk nek atmaksjs. Tika nekavjoi patentts staplers no konfedertu pasaules, un tas va nopirkt vl divus kuus. Atrads tehnoloiski lieliski attstta pasaule, kur ausmgais Kubas kar bijis vienkri neliels incidents. T deva desmitiem brnumu. Lzeri, skbeka un deraa raeu dzinji, kompjteri, dvainas plastmasas saraksts arvien auga. Bet patentus paturja Korporcija.

Tais pirmajos mneos ierces startja uz labu laimi. Tagad varja izvlties jebkdu attstbas atzaru: cara Krieviju, indiu Ameriku, katou Impriju, miruas pasaules, daas no tm pilnas ar artefaktiem... Bija nesagrautas, bet radioaktvas pasaules, no kurm piloti veda urp dvainus un oti skaistus mkslas darbus, kuri jglab aiz svina stikla.

Jaunko izlaidumu ierces spja sasniegt pasaules, tik ldzgas savjai, ka vajadz-ja nedas, lai tur atrastu kdu atirbu. Teorij ts varja tuvoties pat vl ciek.

Pastvja joslu paplainans fenomens...

Trimbls nodrebja.

Kad ierce atstj savu Tagadni, angr iet signls, pas tikai im kuim (iercei). Atgrieoties pilots vienkri rso visas varbtisks lnijas, kamr atrod savu signlu no savas unikls pasaules.

Tikai... t nesanca.

Pilots vienmr atrada veselu grupu signlu, atrada paplaintu joslu. Jo ilgk vi bijis prom, jo platka josla. Via paa pasaule tau turpinja dalties un zaroties nemitgi pieemamo lmumu plsm.

Parasti tam nebija nozmes. Ikviens no iem signliem, kuru vien izvljs pilots, prstvja pasauli, no kuras vi savulaik startja. Un, t k pilotam paam bija izvle, tad vi, dabiski, atgriezs viss ajs pasauls.

Bet...

Pilots Gerijs Vilkokss ar savu ierci veica eksperimentus cik tuvu var pieiet pats savai laika lnijai, paliekot tomr rpus ts.

Pagju mnes vi atgriezs. Divas reizes.

Divi Geriji Vilkoksi, divas ierces. Ierces salauztas, jo to korpusi bija sadruies tas ir, savstarpji prkljuies. Rads delikta situcija, jo Vilkoksam bija sieva un brns.

Tau viens no Vilkoksiem gandrz tlt izdarja panvbu.

Trimbls minja sazinties ar otru. Par vlu. Lkdams no lidmanas, Gerijs Vilkokss neatvra izpletni.

Nav liels brnums, nodomja Trimbls. Vilkoksam vismaz bija iemesls.

Zint par bezgalgi daudzem Trimbliem, kuri iet mjs, dzer kafiju un t tlk tas jau ir slikti. Bet iedomjieties, ka viens ienk kabinet un tas ir Dins Trimbls!

Un tas var notikt.

Kds no citiem Trimbliem, prliecints, ka Korporcijai ir sakars ar panvbm,

var izirties par su ceojumu Crosstime rslaika man (ierc) un ierasties

eit.

Trimls aizvra acis un paberzja ts ar pirkstgaliem. Kd oti tuv laika lnij kds bija tnesis viam kafiju. l, ka ne eit

Atcersimies Kubas karu. Tika lietoti atomieroi. Rezultts ir zinms. Neapdzvota Kuba, boj gjua vairkas ameriku un krievu pilstasTau varja beigties ar sliktk.

Ja Kubas kar ir tas, ko es domju, tad msu vstur toreiz (1962.) nenonca ldz atomieroiem un pat ldz karam - lai gan bija oti tuvu tam (acmredzot tas bija pats bstamkais moments vis cilvces vstur). Pdj brd lderiem (Kenedijam un Hruovam) pietika prta un apmbas skt sarunas un vienoties, atrisint problmu. J.T.

Bet kpc nebija sliktk? Kpc mums paveics? Saprtga politika? Bojtas bumbas? Cilvciska nepatika pter visprju slaktiu?

N. Nekdas veiksmes nebija. Katra izvle notika abos veidos, un realizjs visa miride. Ar katru savu izvli js nosakt ar prjs izvles. Un t tas ir bijis vienmr, vis vstures gait.

Nenotikui pilsou kari das pasauls, cits atkal vinnja otra puse. Pat varbt kaut kur cits dzvnieks ir pirmoreiz nogalinjis otru ar antilopes stilba kaulu. Daas pasaules joprojm ir tri nomadiskas, bet civilizcija ir zudusi.

Bet, ja katra izvle kd cit pasaul taps savdka, tad kd vispr izdart izvli?


Trimbls atvra acis un ieraudzja revolveri.

Kur bezgalgi atkrtojas uz bezgalgiem galdiem. Uz daiem ir gadiem veci netrumi. Dai o pc pulvera, no daiem ir auts uz cilvkiem, dai ir pieldti.

Visi tikpat reli k is.

Daiem ir lemts nejaui izaut.

Bet no tiem dai dvainas sagadans pc bija pavrsti pret Dinu Trimblu. Iedomjieties bezgalgu virkni Dinu Trimblu, katru aiz sava galda. Dai noplst asinm, bet kabinet uz viena troksni atsteiguies cilvki. Daudzi Trimbli jau ir mirui.

Blas. Revolveris nav pieldts.

Trimbls to pieldja, apzias dziumos izjuzdams mokou sajtu, ka tlt atrads atbildi.

Vi nolaida revolveri uz galda, ar stobru snis, un nodomja par Ambrouzu Harmonu, kur pret rtu atgriezs mjs. Ambrouzu Harmonu, kur bija vinnjis piecsimt dol-rus. Ambrouzu Harmonu, kur uzklja gultu un izgja pavrot saullktu.

Pavrot saullktu un atcerties liels likmes. Vi blefoja un vinnja. Bet kdos citos laika atzaros zaudja.

Bet vl citos zaros likm bija via pdjais cents. Tas ar bija iespjams. Ja nebtu izmcis ar Korporciju, vi varja ar izputt. Viam patika azarta sples.

Vroja saulrietu un domja par visiem Ambrouziem Harmoniem, kuri vro

saulrietu.

Ja vi tagad spers soli bezdiben, cits Ambrouzs Harmons tikai iesmiesies un ies gult.

Ja vi iesmiesies un ies gult, citi Amrouzi Harmoni lidos pret nvei. Dai jau ir ce. Viens prdomja, bet prk vlu; cits smjs ldz galam.

Bet kpc n?

Trimbls domja. Lk, vientua sieviete jauc sev kokteili trijos dien. Via dom par alter ego (citu Es) miridm, ar vriem, brniem, draugiem. Neizturami domt, ka tas viss ir tik iespjams un rels.

Bet kpc n?...

Bet, lk, godgs pilsonis ar dzii nodztu un rpgi apspiestu impulsu veikt izvaroanu. Vi lasa avz: Korporcija atradusi pasauli, kur Dons Kenedijs ticis noslepkavots. Ejot pa ielu, vi dom par bezgalgajiem sazarojumiem un parallajm pasaulm, par sevi cietum vai jau miruu, vai prezidenta posten. Garm iet meitene minikleit...

Bet kpc n?...

Gadjuma rakstura slepkavba, gadjuma rakstura panvba, gadjuma rakstura noziegums...

Ja alternatvs pasaules ir realitte, tad clonis un sekas ir vienkri ilzija.

Var dart vienalga ko, bet kaut kur js to jau esat izdarjis vai izdarsit.

Dins Trimbls paskatjs uz iztirto un pieldro revolveri. Bet kpc ne?..

Vi izskrja koridor ar saucienu:

- Bentlij, klausies! Es sapratu...

UN smagi piecls un izgja, podams galvu. Jo atbilde nesolja neko labu. Panvbas un noziegumi turpinsies.

UN vi pki iesmjs un piecls no galda. Smieklgi. Neviens nemirst aiz filozofiskiem iemesliem.

UN, pagriezies pret selektoru, paldza atnest viam kafiju.

UN pama no avzes revolveri, uzmangi to aplkoja, sajuzdams t smagumu, pc tam iemeta atvilktn. Rokas viam drebja. Lnij, kura ir oti tuva ai...

UN vi pama revolveri no avzes, pielika pie galvas un...

...izva. [muri] trpja pa tuku kameru.

...izva. Revolveris noraustjs un izsita caurumu griestos.

...izva. Lode ieskrambja denius.

Saaidja pusi galvas,

A44a.

Larijs NAIVENS

VISI CEU MILJARDI

Larry Niven. All the Myriad Ways / Galaxy 1968-10

Amatiertulkojums no krievu (Весь миллиард путей) un angu valodm.

Teksts bagtgi ataidts ar sastdtja piezmm!

Laika lnijas dals un sazarojas. Ik mirkli, pastvgi. Jaunu visumu supervisums.

Miljoni ik minti? Miljardi?...

[1]

N, VAIRK! FIZIA HJ EVERETA MODEL IKKATRAM NOTIKUMAM, PAT MIKRO-DAIU PASAUL, REALIZJAS VISI VARIANTI, KURI VIEN VISPR IR IESPJAMI KATRS SAV TRAJEKTORIJ, VSTUR, KATRS SAV LAIKA LNIJ, KATRS SAV PASAU-L. TAS NOTIEK NEPRTRAUKTI, BT NOZM SAZAROTIES (TPAT K MUMS JAU ZINMS, KA BT NOZM MAINTIES). Sast.

[2]

DAIEM FIZIIEM ITA NELOISKI, KA IESPJU MDZ BT DAUDZ, BET REALI-ZJAS IT K NE NO , NE NO T TIKAI VIENA.

UN TAD HJ EVERETS UZBVJA TDU SKAISTU UN NEMAZ NE TIK NETICAMU, -VISMAZ REDZAM PRETRUN AR FIZIKU TAS NAV PASAULES MODELI, KUR REA-LIZJAS VISAS IESPJAS, TIKAI KATRA ATSEVII NO CITM, KATRA SAV PASAU-L. T IR KVANTU MEHNIKAS DAUDZPASAUU INTERPRETCIJA. Sast.

Trimbls nekdi nevarja apjgt o teoriju (kaut, Dievs to zina, vi minja) - pasaule saeas katrreiz, kad kds pieem lmumu, saeas t, ka ikviens jebkad pieemtais lmums tlk iet abos variantos. Saeas t, ka ka jebkura izvle, ko veic vrietis, sieviete vai brns, kaut ko maina kaimiu visum.

[3]

VAIRK. TAM NAV NOTEIKTI JBT CILVKA LMUMAM, T VAR BT UN IR! JEB-KURA, AR TRI FIZISKA, PROCESA GAITA, KUR VIEN IR DIVAS VAI VAIRKAS ATIRGAS IESPJAS. - Sast.

teorija var novest apjukum ikvienu, nerunjot jau par leitnantu-detektvu Dinu Trimblu, kuram bija diezgan citu problmu, par ko uztraukties.

Bezjdzgas panvbas, bezjdzgi noziegumi... Epidmija prmusi visu pilstu. Un ar citas pilstas. Trimblam bija aizdomas, ka t trako visur, vis pasaul, tikai citas ncijas to noklus.

Trimbla bdgais skatiens apstjs pie pulkstea. Laiks beigt. Vi piecls, lai ietu mjs, bet tad atkal lni atsds.

Vi jau ir iestidzis aj problm. Lai gan praktiski neko nav sasniedzis.

Bet, ja vi tagad aizies, rt vienalga nksies atkal erties pie t paa.

Iet vai palikt?

Un atkal sks sazaroans. Dins Trimbls iedomjs bezgalgus parallos visumus, kur katr ir parallais Dins Trimbls. No tiem dai ir devuies mjs agri. Daudzi aiz-gjui tiei laik, vii tagad ir pusce uz mjm, kinotetr, kafejnc, steidzas jaun uzdevum. Liel daudzum plda no policijas tba mtnm, atstjot aiz sevis vl citu lielu daudzumu.

[4]

MANAM LMUMAM EIT, TAM IR SVARGI EJIENES APSTKI. KDA NOZME TAM, KAS IR CITS PASAULS, JA TAS MS TPAT NESKAR?

KAD MCSIM CEOT UZ CITIEM ATZARIEM TPAT, K TAGAD STAIGJAM PA ISTA-BU (CEOT VAI K CITDI DARBOTIES TUR), TAD BS SAVDK.

BET PAT TAD S DADS PASAULES VL NEBS VIENS UN TAS PATS UN DROI VIEN BS DAUDZ JDOM, KAS KUR REIZ IR SVARGI, KAS N. Sast.

Dins Trimbls izklja uz galda rta avzi. Pama revolvera trmo rku no galda apakjs atvilktnes, pc tam pama savu etrdesmit piekt kalibra koltu un ska to izjaukt.

Ierocis bija vecs, bet vl arvien lietojams. Lietojis to vi bija tikai autuv un netais-js citdi. Trimblam ieroa trana bija k adana nomierinja, va aizemt rokas un netraucja domt. Atskrvt skrvtes, nepazaudt ts. Akurti nolikt detaas pc krtas.

Cauri aizvrtajm kabineta durvm bija dzirdams steidzgu cilvku troksnis. Vl viens atgadjums? Nodaa vairs netika gal ar visiem.

Ierou ea. Eaina lupata. Noslauct katru detau un nolikt to viet. Kpc tds cilvks k Ambrouzs Harmons izlca pa logu?

Agr tta gaism vi gulja uz brua 36 stvus zemk par savu lepno dzvokli. Asfalts jardiem ap viu bija noiests asinm, vl nenouvum. Vi bija nokritis ar seju pret zemi, vesela bija tikai spilgt zda pidama.

Asinis paems analzei, vai tajs nav alkohola un narkotiku. Redzt viu tagadj stvokl, tas maz ko va pateikt.

- Kpc tik agri? noteica Trimbls. Izsaukums pienca 8.03, tikko Trimbls bija ieradies darb.

- Tu dom, tik vlu, - Bentlijs bija ieradies 20 mintes agrk par viu, - Ms sazin-jmies ar daiem via draugiem. Vi visu nakti splja pokeru, beigui ap seiem.

- Zaudja?

- Vinnja 500 dolrus.

- T... Trimbls neapmierinti noteica. Nekdu zmti vi nav atstjis?

- Varbt vl nav atrasta? Uzkpsim un paskatsimies?

- Ms ar neko neatradsim, - pareoja Trimbls.

Vl pirms trim mneiem Trimbls domtu: Tas nevar bt!. Vai: Kur varja viu nogrst?

Tagad, braucot augup ar liftu, vi domja viengi: Reportieri. Pat panvbu epidmijas laik Ambrouza Harmona nve piesaists visprju uzmanbu.

Laikam jau koloslais mantojums pc via vecku bojejas pirms etriem gadiem bs iesitis viam galv. Vi ieguldja milzu summas visneprtgkajos projektos.

Viens no iem projektiem bija veiksmgs, un vi kuva vl bagtks.

Laika Krustojumu Korporcija turja daudzus patentus no alternatvajm pasaulm, un tie bija izraisjui ne vienu vien industrilo revolciju. Korporcija piederja Harmo-nam, un vi drz ktu par miljardieri ja nebtu nolcis no balkona..

Plas, grezni iekrtots dzvoklis lab krtb, uz nakti uzklta gulta. Nekrtb vien drbes bikses, svteris, zda krekls, zees, apakveas nav sagztas guamistab uz krsla. Vl mitra zobu suka.

Vi gatavojs iet gult, nodomja Trimbls. Iztrja zobus, bet pc tam izgja uz balkona papriecties par saullktu. Cilvks, kur mdz tik vlu iet gult, diez vai biei redz saullktu. Un t, vi noskatjs saullktu, bet pc tam nolca lej.

Kpc?

Visas panvbas bija tdas paas. Spontnas, bez iepriekja plna un pirmsnves zmtes.

- K Riards Korijs, - ieteics Bentlijs.

- Kas?

- Riards Korijs, kuram bija viss. Un Riards Korijs reiz rm vasaras vakar prnva mjs un ielaida sev lodi pier. Tu saproti, ko es domju?

(1) No ameriku dzejnieka Edvna A. Robertsona dzejoa Riards Korijs (Richard Corey)

- Ja tev ir ideja, lai t ir mums abiem.

- Panvbas sks mnesi pc tam, kad ska iet Korporcijas kui. Varbt tie atnesa kdu vrusu no kdas alternatvs laika lnijas?

- Panvbu vrusu?

Bentlijs pamja.

- Tu esi nojdzies.

- Es t nedomju. Din, tu zini, cik Laika Krustceu pilotu ir izdarjui panvbas? Vairk par divdesmit procentiem!

- O?

- Skaties skaitus. Kompnijai palaik darbojas kdas 20 ierces, bet prn t nodarbinja 62 pilotus. 3 pazuda, 15 mirui, un viss, bet 2 gjui boj panvb.

- Es nezinju, - Trimbls bija okts.

- Kaut kam tdam bija jnotiek.. Skat, kdas alternatvs pasaules vii ldz im ir atradui. Nacistu pasaule. Sarkans nas pasaule, kur puse ir ldz nvei sabombar-dta. Pilngi sabumbotas pasaules, kur krustcenieki pat nevarja noskaidrot, kas to izdarjis. Viena ar Melns Nves mutciju un bez penicilna,

kamr atnca krustcenieki... Agrk vai vlk...

- Varbt, varbt... Tomr es nevaru tict tavam vrusam. Ja panvbas izraisa

jauna veida vruss, tad k ar citiem noziegumiem?

- Tas pats vruss.

- -! Bet, es domju, ms to prbaudsim Laika Krustcels.

Trimbls pabeidza salikt kop revolveri un mehniski nolika to uz galda. Kaut kur apzi-as dziumos kudja sajta, ka atrisinjums ir pavisam tuvu.

Gandrz visu dienu Trimbls bija pavadjis Korporcij (Crosstime, Inc.), ptot zias un oficils atskaites, izjautjot cilvkus. Pilotu neparasti augstais panvbu procents nevarja bt nejauba. Dvaini, kpc to neviens nav ievrojis agrk.

Darbs gja lni. Ar rslaiku ceojumiem, tpat k ar relativitti, ir jatmet sapratne (reason) un jlieto viengi loika. [5] Trimblam bija tas jizem cauri, jizsvst. Pat ikdie-nas slepkavbas nenovrsa via uzmanbu.

Laiks iedzert kafiju, nodomja Trimbls. Vi Atbalstja rokas uz galda, taisoties celties, un...

[5]

K KUR VIET. Sast.

Iztlojs bezgalgu Trimblu rindu, k spoguos, - bet katrs no viiem ir mazliet sav-dks. Vi ies pc kafijas un neies, un palgs kdam to atnest, un kds atness bez lguma. Daudzi jau ir padzrui kafiju, dai tju vai pienu, dai ir smjui, dao pojuies krsl (kdi ir prcentuies un nokritui). Dai, k is Trimbls tagad, elko-us uz galda atspiedui, ms ar introspekciju (vrs sev, sav apzi). Nolpts Krustceles!

[6]

UN TOMR CIK LIELA NOZME TE IR PARALLAJM PASAULM? VAI TAD AGRK NEBIJA ZINMS KAFIJU VAR IZDZERT UN VAR NEIZDZERT... UN T TLK? Sast.

Vi bija prbaudjis Harmona biznesa lietas, pat ar Krustcelm nesaistts. Tur varja atrasties panvbas vai slepkavbas motvs. Bet nek.

Pirmkrt, Harmonam nauda nerpja. Krustceu grupa bija bijusi viena no daudzajm. is projekts izskatjs tikpat traks k citi: daudzi inenieri, fizii un filozofi gribja pierdt, ka alternatvo laika ceu teorja ir realitte.

Otrkrt, Harmonam biznes problmu nebija. Glui otrdi.

Pirms vienpadsmit mneiem eksperimentl ierce sasniedza vienu no iespjamajm Amerikas Konfederatvo Valstu [7] pasaulm un atgriezs, un pilots atveda artefaktu.

Alternatvs pasaules izrdjs izstieptas rokas attlum.

(2) Dienvidu tatu dibint valsts ASV Pilsou kara laik, izbeidzs, kad dienvidnieki karu zaudja. Sast.

No t bra Korporcija vairk nek atmaksjs. Tika nekavjoi patentts

staplers no konfedertu pasaules, un tas va nopirkt vl divus kuus. Atrads tehnoloiski lieliski attstta pasaule, kur ausmgais Kubas kar bijis vienkri neliels incidents. T deva desmitiem brnumu. Lzeri, skbeka un deraa raeu dzinji, kompjteri, dvainas plastmasas saraksts arvien auga. Bet patentus paturja Korporcija.

Tais pirmajos mneos ierces startja uz labu laimi. Tagad varja izvlties jebkdu attstbas atzaru: cara Krieviju, indiu Ameriku, katou Impriju, miruas pasaules, daas no tm pilnas ar artefaktiem... Bija nesagrautas, bet radioaktvas pasaules, no kurm piloti veda urp dvainus un oti skaistus mkslas darbus, kuri jglab aiz svina stikla.

Jaunko izlaidumu ierces spja sasniegt pasaules, tik ldzgas savjai, ka vajadzja nedas, lai tur atrastu kdu atirbu. Teorij ts varja tuvoties pat vl ciek.

Pastvja joslu paplainans fenomens...

Trimbls nodrebja.

Kad ierce atstj savu Tagadni, angr iet signls, pas tikai im kuim (iercei). Atgrieoties pilots vienkri rso visas varbtisks lnijas, kamr atrod savu signlu no savas unikls pasaules.

Tikai... t nesanca.

Pilots vienmr atrada veselu grupu signlu, atrada paplaintu joslu. Jo ilgk vi bijis prom, jo platka josla. Via paa pasaule tau turpinja dalties un zaroties nemitgi pieemamo lmumu plsm.

Parasti tam nebija nozmes. Ikviens no iem signliem, kuru vien izvljs pilots, prstvja pasauli, no kuras vi savulaik startja. Un, t k pilotam paam bija izvle, tad vi, dabiski, atgriezs viss ajs pasauls.

[7]

TAS IR, DABISKI, AR SAZAROJIES! TIKAI ES NEZINU, VAI PASTV SAVSTARPJI VIENNOZMGA ATBILSTBA STARP M DIVM SAZAROTBM - LAI KATRAI PASAULEI TIKTU PA PILOTAM (UN PAT TIKAI PA VIENAM) UN KATRAM PILOTAM PA PASAULEI. Sast.

Bet...

Pilots Gerijs Vilkokss ar savu ierci veica eksperimentus cik tuvu var pieiet pats savai laika lnijai, paliekot tomr rpus ts.

Pagju mnes vi atgriezs. Divas reizes.

Divi Geriji Vilkoksi, divas ierces. Ierces salauztas, jo to korpusi bija sadruies tas ir, savstarpji prkljuies. Rads delikta situcija, jo Vilkoksam bija sieva un brns.

Tau viens no Vilkoksiem gandrz tlt izdarja panvbu.

[8]

1. VARBT TIEM VRUSS? TIKAI NE NO CITM PASAULM, BET TEPAT, DOTS

PASAULES KULTR.

2. JA DI GADJUMI TURPINTOS, VAI VIENKRK NEBTU ATCELT MONOGMI-JU? Sast.

Trimbls minja sazinties ar otru. Par vlu. Lkdams no lidmanas, Gerijs Vilkokss neatvra izpletni.

Nav liels brnums, nodomja Trimbls. Vilkoksam vismaz bija iemesls.

Zint par bezgalgi daudzem Trimbliem, kuri iet mjs, dzer kafiju un t tlk tas jau ir slikti. [9] PRECIZJIET, LDZU, AR KO TIEI! Bet iedomjieties, ka viens ienk kabinet un tas ir Dins Trimbls!

Un tas var notikt.

Kds no citiem Trimbliem, prliecints, ka Korporcijai ir sakars ar panvbm, var izirties par su ceojumu Crosstime rslaika man (ierc) un ierasties eit.

Trimls aizvra acis un paberzja ts ar pirkstgaliem. Kd oti tuv laika lnij kds bija tnesis viam kafiju. l, ka ne eit.

[10]

VL NEKAS NAV ZAUDTS. Sast.

Atcersimies Kubas karu. Tika lietoti atomieroi. Rezultts ir zinms. Neapdzvota Kuba, boj gjua vairkas ameriku un krievu pilstasTau varja beigties ar sliktk.

[11]

JA KUBAS KAR IR TAS, KO ES DOMJU, TAD MSU VSTUR TOREIZ NENONCA LDZ ATOMIEROIEM UN PAT LDZ STAI KARADARBBAI LAI GAN BIJA OTI TUVU. PDJ BRD LDERIEM KENEDIJAM UN HRUOVAM PIETIKA PRTA UN APMBAS SKT SARUNAS UN ATRISINT PROBLMU. Sast.

Bet kpc nebija sliktk? Kpc mums paveics? Saprtga politika? Bojtas bumbas? Cilvciska nepatika pter visprju slaktiu?

N. Nekdas veiksmes nebija. Katra izvle notika abos veidos, un realizjs visa miride. Ar katru savu izvli js nosakt ar prjs izvles. Un t tas ir bijis vienmr, vis vstures gait.

Nenotikui pilsou kari das pasauls, cits atkal vinnja otra puse. Pat varbt kaut kur cits dzvnieks ir pirmoreiz nogalinjis otru ar antilopes stilba kaulu. Daas pasaules joprojm ir tri nomadiskas, bet civilizcija ir zudusi.

Bet, ja katra izvle kd cit pasaul taps savdka, tad kd vispr izdart izvli?

[12]

1.1.

MS ATBILDAM PAR SAVU PASAULI. PRJS MS PAT NEZINM.

1.2.

BET, JA ZINTU, TAD VARTU KAUT K KOORDINTIES, LAI ABIEM \ VISIEM LABI. UN TAD IE LMUMI VAIRS NEBTU ALTERNATVI - ATIRB NO T LMUMA PAGTN, KAS S PASAULES NORA.

1.3.

TAJ PASAUL IR KAR NE TPC, KA MUMS NAV! STARP ALTERNATVAJIEM VARI-ANTIEM NAV CLOSAKARBAS (KAMR NESKAM CEOT VAI KO TD GAR). KATRA PASAULE IR, KDA IR, NEVIS OTRAS PASAULES D, BET PATI PAR SEVI.

1.4.

VIENKRS DIVPUSGS LMUMS, T IR STIPRA IDEALIZCIJA, PA REALITT KAS TAMLDZGS IR RETI SASTOPAMS, TUR PRAKTISKI VIENMR MIJIEDARBOJAS SARETI FAKTORI.

1.5.

MUMS NAV PAMATA DOMT, KA VISAS IZVLES IR VIENLDZ VARBTGAS. DOMJAMS, TOREIZ MIERS TOMR BIJA VARBTGKS NEK KAR. UN TTAD ALTERNATVS PASAULES, KUR IZNCA KAR, IR MAZKUM.

1:1, TAS IR ABSTRAKTI LOISKAJ FORM (VAI NU BS, VAI NEBS).

BET KAD SKAM TUVK PTT RELO SITUCIJU, PARDS VARBTBAS, CITREIZ PAT OTI SARETA VARBTBU SPLE.

2.1.

TTAD STSTA VAROI NONK PIE AUSMINOIEM SECINJUMIEM TPC, KA UZTVER SITUCIJU PRK SHEMATIZTI - PIE TAM PATI SHMA IZNK MAZLIET NEPAREIZA.

2.2.

L, KA TUR IZDARA PANVBAS VIENKRI TPC, KA VIEN TEORIJ KDS KOMATS NAV PAREIZI IELIKTS. BET KPC VII TIK VIEGLI PADODAS?

VAI PA REALITT VIUS NEKAS NETUR PIE DZVES? PIE TAM: AGRK TURJA, TAGAD VAIRS NETUR?... UN VAI VII NEZINA, KA NEPASTV ABSOLTAS, GALGAS TEORIJAS, KA JEBKURAS ZINANAS UN TO SISTMAS VAR MAINTIES UN ATTSTTIES?

2.3.

JAUTJUMS PAR IESPJAMIEM DUBULTNIEKIEM GAN IZSKATS RELS.

NU KO, PROGRESS VIENMR NES SEV LDZI JAUNAS PROBLMAS.

VAJAG MCTIES RISINT - PIE TAM SAVLAICGI! VLAMS TS PAREDZT, VL PIRMS ERAS PIE LIETAS.

DOMJU, KA GAN DIVU TRIMBLU, GAN PAT DIVU VILKOKSU GADJUM VARJA \ VARTU ATRAST RISINJUMU. BEZ NVES! - Sast.

Trimbls atvra acis un ieraudzja revolveri.

Kur bezgalgi atkrtojas uz bezgalgiem galdiem. Uz daiem ir gadiem veci netrumi. Dai o pc pulvera, no daiem ir auts uz cilvkiem, dai ir pieldti.

Visi tikpat reli k is.


[13]

BET ATRODAS CITUR (UN PC VIIEM BTU JDODAS AR RSLAIKU IERCI).

VAI TAD TAS VAIRS NEKO NENOZM? Sast.

Daiem ir lemts nejaui izaut.

Bet no tiem dai dvainas sagadans pc bija pavrsti pret Dinu Trimblu. Iedomjieties bezgalgu virkni Dinu Trimblu, katru aiz sava galda. Dai noplst asi-nm, bet kabinet uz viena troksni atsteiguies cilvki. Daudzi Trimbli jau ir mirui.

Blas. Revolveris nav pieldts.

[14]

TDS VI NEIZAUS NEVIEN REALITT, TAS IR, ATTIECGO IZVU NEMAZ NEBS. Sast.

Trimbls to pieldja, apzias dziumos izjuzdams mokou sajtu, ka tlt atrads atbildi.

[15]

VI TO TAISNI PALAIDA GARM. BET VL VISS NAV ZAUDTS, VAR TAU PRDOMT PAR JAUNU. - Sast.

Vi nolaida revolveri uz galda, ar stobru snis, un nodomja par Ambrouzu Harmonu, kur pret rtu atgriezs mjs. Ambrouzu Harmonu, kur bija vinnjis piecsimt dol-rus. Ambrouzu Harmonu, kur uzklja gultu un izgja pavrot saullktu.

Pavrot saullktu un atcerties liels likmes. Vi blefoja un vinnja. Bet kdos citos laika atzaros zaudja.

Bet vl citos zaros likm bija via pdjais cents. Tas ar bija iespjams. Ja nebtu izmcis ar Korporciju, vi varja ar izputt. Viam patika azarta sples.

Vroja saulrietu un domja par visiem Ambrouziem Harmoniem, kuri vro saulrietu.

Ja vi tagad spers soli bezdiben, cits Ambrouzs Harmons tikai iesmiesies un ies gult.

Ja vi iesmiesies un ies gult, citi Amrouzi Harmoni lidos pret nvei. Dai jau ir ce. Viens prdomja, bet prk vlu; cits smjs ldz galam.

[16] NEKDU JA! CLOSAKARA EIT NAV. KATRS RKOJAS, SAVU APSTKU IETEKMTS. NEESI MUIS, AMBROUZ! - Sast.

[17]

...JA BTU CITDI, TAD JAU AR DOTO AMBROUZU GRSTTU KDS MILJARDS. Sast.

Bet kpc n?

Trimbls domja. Lk, vientua sieviete jauc sev kokteili trijos dien. Via dom par alter ego (citu Es) miridm, ar vriem, brniem, draugiem. Neizturami domt, ka tas viss ir tik iespjams un rels.

Bet kpc n?...

[18]

1.

PRAKTISKI TAS PATS VARJA IENKT PRT BEZ CITM PASAULM, DOTAJ GADJUM TS NAV SVARGAS.

2.

BET VARJA DOMT AR T: JA LDZINIECM IZNCA, TAD AR MAN...

Bet, lk, godgs pilsonis ar dzii nodztu un rpgi apspiestu impulsu veikt izvaroanu. Vi lasa avz: Korporcija atradusi pasauli, kur Dons Kenedijs ticis noslepkavots. Ejot pa ielu, vi dom par bezgalgajiem sazarojumiem un parallajm pasaulm, par sevi cietum vai jau miruu, vai prezidenta posten. Garm iet meitene minikleit...

Bet kpc n?...

Gadjuma rakstura slepkavba, gadjuma rakstura panvba, gadjuma rakstura noziegums...

Ja alternatvs pasaules ir realitte, tad clonis un sekas ir vienkri ilzija.

[19]

NAV GAN.

Var dart vienalga ko, bet kaut kur js to jau esat izdarjis vai izdarsit.

[20]

BET NE EIT. UN NE GLUI JS. UN NE GLUI TIEM PAIEM CILVKIEM!

UN NAV VL TEIKTS, AR KDU VARBTBU, KDS IR O PASAUU PROCENTS TAJ VAI CIT GADJUM.

Dins Trimbls paskatjs uz iztirto un pieldro revolveri. Bet kpc ne?..

Vi izskrja koridor ar saucienu:

- Bentlij, klausies! Es sapratu...

UN smagi piecls un izgja, podams galvu. Jo atbilde nesolja neko labu. Panvbas un noziegumi turpinsies.

UN vi pki iesmjs un piecls no galda. Smieklgi. Neviens nemirst aiz

filozofiskiem iemesliem.

UN, pagriezies pret selektoru, paldza atnest viam kafiju.

UN pama no avzes revolveri, uzmangi to aplkoja, sajuzdams t smagumu,

pc tam iemeta atvilktn. Rokas viam drebja. Lnij, kura ir oti tuva ai...

UN vi pama revolveri no avzes, pielika pie galvas un...

...izva. [muri] trpja pa tuku kameru.

...izva. Revolveris noraustjs un izsita caurumu griestos.

...izva. Lode ieskrambja denius.

Saaidja pusi galvas,

A45.

Staislavs LEMS

VARBTISKIE PI

\\ Kiberide \ Septii Trura un Klapacija ceojumi \ Treais ceojums

Wyprawa trzecia, czyli smoki prawdopodobiestwa

Amatiertulkojums no krievu valodas (Станислав Лем. Вероятностные драконы)

Trurlis un Klapacijs bija di Cerebrona Emdertija skolnieki, kur veselus etrdesmit gadus Augstkaj Neesambas Skol mcja Visprgo Pu Teoriju.

K zinms, pu nemaz nav. primitv konstatcija var apmierint viengi vientiea prtu, bet nebt ne zintnieku, jo Augstk Neesambas Skola vispr nenodarbojas ar to, kas ir; esambas banalitte ir konstatta jau prk sen un nepelna vairs ne vrda.

Te nu enilais Cerebrons, risindams problmu ar preczo zintu metodm, atrada, ka ir trs pu tipi: nulles pi, negatvie un imaginrie. K jau teikts, tie visi neeksist, tau katrs tips to dara savdk. Imaginrie un nulles pi, kurus profesionlaj valod sauc par imiiem un nuiem (vai imkoniem un nullkoniem, no vrda drakons pis), neeksist ar ievrojami mazk interesantiem pamieniem nek negatvie.

Drakoloij (pu zintn) ir jau sen zinms paradokss, ka, ja herbariz (darbba, kura pu algebr atbilst reizinanai parastaj aritmtik) divus negatvos pus, tad rodas predrakons [pirmspis] skait apmram 0,6.

Aiz iemesla specilistu pasaule ir sadaljusies divs nometns: vieni turas pie viedoka, ka eit runa iet par pa dau, ja skaita no galvas, bet citi novieto atskaites punktu ast.

Milzgs Trura un Klapacija nopelns ir tas, ka vii noskaidroja abu o viedoku nepa-reizumu. Draugi pirmie pasaul pielietoja ai zinbu jom varbtbas teoriju un ar to pau radja varbtisko drakoloiju.

zintne secina, ka no termodinamikas viedoka pis nav iespjams viengi statistisk nozm ldzgi k mjas gari, elfs, ris, trollis, ragana utt.

No pilngs nevarbtbas formulas abi teortii ieguva regnomizcijas [atkalsarans], deelfizcijas [atelfiskoanas] un daudzus citus koeficientus. No s paas formulas izrietja, ka spontna pa pardans var notikt apmram reizi 16 kvintokvadriljonos heptiljonu gadu.

Neapaubmi, viss is jautjumu loks paliktu interesanta, bet tri matemtiska eksotika ja ne Trura slavenais konstruktora talants. Vi nolma izptt problmu eksperimentli.

Bet, t k runa gja par nevarbtgm lietm, tad Trurlis izgudroja varbtbu

pastiprintju un izminja to vispirms pie sevis mjs pagrab, bet pc tam specil Akadmijas dibint Prades Poligon jeb Drakoligon.

Personas, kuras neprzin visprgo varbtbas teoriju, ldz pat ai dienai uzdod jautjumu, kpc gan Trurlis padarja par varbtju tiei pi, bet nevis elfu vai ri. Vii to uzdod aiz nezinanas vii nezin, ka pim vienkri ir lielka varbtba nek rim.

Trurlis acmredzot gribja iet tlk savos eksperimentos ar pastiprintju, tau jau pirmie eksperimenti noveda pie smagas kontzijas virtulais pis konstruktoram iespra. Par laimi Klapacijs, kur paldzja pielgot iekrtu, paspja samazint varbtbu, un pis pazuda.

Pc Trura vl daudzi zintnieki atkrtoja eksperimentus ar pi, bet, t k viiem pietrka prasmes un aukstasinbas, tad ievrojama daa pu metiena, apskdjusi zintniekus, izlauzs brvb.

Tikai tad izrdjs, ka ie pretgie briesmoi eksist pavisam savdk nek, piem-ram, galdi, skapji vai kumodes. Pi raksturo pirmm krtm via varbtba, un parasti t ir diezgan liela, ja jau reiz vi ir radies.

Ja sarko da pa medbas, un vl ar dzinjiem, tad izaut gatavo mednieku loks uzduras vien izdedzintas, pa veid smirdoas zemes pleim, jo pis mdz glb-ties no draudoajm briesmm, izsldot no rels telpas konfigurciju [fu] telp.

Netrgais un neparasti stulbais lops to dara, protams, instinkta vadts.

Primitvas personas, kuras nesaprot, k tas viss notiek, par visu vari grib o konfigu-rciju telpu redzt, nenojauot to, ka elektroni (kuru eksistenci neviens skaidr prt neapstrd) ar prvietojas viengi konfigurciju telp, bet viu liktenis ir atkargs no varbtbas viiem. (Lai gan sptniekam btu vieglk pastvt, ka neeksist elektroni nek pi, jo elektroni, vismaz vienatn, nesprds.)

Trura kolis Harborizejs Kibrs tika pirmais kvantjis pi, ievieot konstanti, kuru nosauca par draknetonu un kuras daudzkrti, k zinms, ir pu skaittji [eit ar skaittju domts pretstats saucjam. Tulk.]. Vi ar noteica to astes[telpas] izliekumu, gandrz vai samaksdams par to ar dzvbu.

Bet vai gan is pankums interesja plaus iedzvotju slus, kas cieta no piem, kuri nomdja sjumus un ar savu rkanu, liesmu laianu un visprjo uzbzbu nodarja milzu zaudjumus, bet ur tur pat pieprasja sev nodevu jaunavas?

Vai tad vienkros iedzvotjus interesja fakts, ka Trura pi, bdami indeterminti un ttad nelokli, uzvedas atbilstoi teorijai (lai gan neatbilstoi nekdm cilvciskm normm), un ka teorija var paredzt viu astes izliekumu, ar kuru tie izncina sjumus un druvas?

Vai tad jbrns, ka plaie sli, t viet, lai pa stam novrttu Trura sasniegumus, kas ir veikui stu apvrsumu zintniskajos uzskatos, ska viu par

tiem vainot, bet bari obskurantu slaveno konstruktoru pat spgi piekva?

[Es neesmu prliecints, ka Trurlis tiem ir vaings: pus tau izlaida nevis vi, bet gan via neprasmgie sekotji. Sast.]

Tau Trurlis kop ar savu draugu Klapaciju nenogurstoi turpinja ptjumus.

No tiem izrietja, ka pis eksist td lmen, kur ir atkargs no via garastvoka un no visprj piestinjuma [Acmredzot sta. Tulk.] stvoka. K ar, ka vieng dro likvidcijas metode ir novest via varbtbu ldz nullei vai pat ldz negatvai vr-tbai. K var nesaprast, ka ie ptjumi prasja daudz darba un laika tau ai laik brvb esoie pi trakoja sav nodab, postot daudzas jo daudzas plantas un pavadous un, kas vl bdgk, pat vairojoties.

Tas deva iespju Klapacijam publict spdou darbu Kovariants prejas no piem uz pu izdzimumiem k specils gadjums prejai no fizikas aizliegtiem stvokiem uz policijas aizliegtiem stvokiem.

is darbs sacla lielu troksni zintnes pasaul, kur vl joprojm tika plai apspriests slavenais policijas pis, ar kura paldzbu braie konstruktori atriebs aunajam niam Nelim par savu kolu cieanm.

[Skat. Staislava Lema ststu Trura un Klapacija otrais ceojums. Latviski tas, manuprt, nav tulkots. Sast.]

Tau kdas gan perturbcijas sacls, kad tapa zinms, ka viens konstruktors, vrd Bazilejs, iesaukts Emerdunietis, ceodams pa visu Galaktiku, tikai ar savu kltbtni vien izsauca pu raanos [pardanos] tur, kur tos agrk neviens ne acs nebija redzjis.

Bet, kad visprjs izmisums un nacionls katastrofas stvoklis sasniedza kulmin-ciju, vi ierads pie dots valsts valdnieka, lai, pc savas patikas pakauljies un uzskrvjis honorru ldz galvu reibinoam augstumam, ertos pie briesmou izncinanas. Pdjais viam gandrz vienmr izdevs, lai gan neviens nezinja k, jo vi vienmr rkojs vienetn un slepeni.

Lai gan Bazilejs garantja drakolzes pankumus tikai statistiski, bet kop t laika, kad kds monarhs viam atmaksja ar to pau, samaksjot ar duktiem, kuri bija piln svar ar tikai statistiski, vi ska dzelteno metlu, ar kuru viam maksja, prbaudt ar karadeni.

[Skbju maisjums, kur viengais dina zeltu. Sast.]

Taisni taj laik tad ar sastaps kd jauk dien Trurlis un Klapacijs un viiem notika sekojoa saruna.

- Tu esi dzirdjis par o Bazileju? jautja Trurlis.

- Esmu.

T. - Ko teiksi?

K. - Man tas viss nepatk.

T. - Man ar. Ko tu par to dom?

K. - Vi lieto pastiprintju.

T. - Varbtbm?

K. - J. Vai ar rezonanses sistmu.

T. - Varbt bazilisku eneratoru?

[Bazilisks teiksmaina un bstama btne, kas, k es saprotu, nav pis, bet kurai ar ir sakars ar rpuiem. Sast.]

K. - Tu dom drakotronu?

T. - J.

K. - Pc btbas tas ir pilngi iespjams.

- Bet tas tau, - izsaucs Trurlis, - btu zemiski. Tas nozmtu, ka vi daji atved kus sev ldzi, tikai potencil stvokl, ar nullei tuvu varbtbu. Kad iedzvojas situcij, tad sk arvien palielint un palielint izredzes, pastiprinot ts, ldz ts sasniedz ticamu varbtbu, nu un te, protams, skas virtualizcija, konkretizcija un redzama totalizcija.

- Skaidrs. Bez tam vi noteikti akar matrici un palielina varbtbu virtul ka prejai trak bazilisk.

T. - J, nek briesmgka par traku bazilisku laikam gan nav.

K. - Bet k tu dom, vai vi pc tam tos anul ar anihilcijas retrokreatoru [Atpa-karadtju, tas ir, kaut ko tdu, kas pavr radanas procesu atpaka. Tulk.], vai ar tikai uz laiku pazemina varbtbu un aizmk ar visu naudu?

T. Grti pateikt. Ja vi tikai pazemina ticambu [patiesgumu], tad tas ir vl lielks zemiskums, jo agri vai vlu vakuuma fluktucijas izsauc -matrices raanos, un tad viss skas no jauna.

K. J, bet ne viu pau, ne naudiu tad vairs neatrast... noburkja Klapacijs.

T. K tu dom, vai nevajag par o lietu uzrakstt Galvenajam pu regulcijas birojam?

K. Kas nu nav vrts, tas nav. Galu gal, varbt vi to nemaz nedara. Mums nav prliecbas un nav nekdu pierdjumu. Statistisks fluktucijas mdz rasties ar bez pastiprintja; agrk tau nepastvja ne pastiprintji, ne matrices, bet pi laiku pa laikam pardjs vienkri nejaui.

T. J, - piekrita Trurlis. Tomr briesmoi pards tikai pc tam, kad ierodas Bazilejs!

K. Tiesa. Bet rakstt par to nevajag, vi tomr ir kolis pc profesijas. Domju, ms pai veiksim daus paskumus. K tu dom?

T. - Varam.

K. - Labi. Bet ko dart?

Te abi slavenie drakologi gremdjs profesionl strd, no kura nepiederos klaustjs nesaprastu ne vrdia; ldz viam nonktu viengi mklainas frzes, k

- pu skaittjs,

- bezastes prveidojums,

- vjs -mijiedarbbas,

- pu difrakcija un dispersija,

- strikts gorinis

[Zmejs, tas ir, Pis Gorinis krievu pasaku persons; es tulkoju doto ststu no krievu tulkojuma. Tulk.],

- mksts gorinis,

- draco probabilisticus,

- baziliska svtrainais spektrs,

- kslis ierosint stvokl,

- bazilisku pra anihilcija ar niknumu un antiniknumu visprgs bezgalvbas lauk

- un tamldzgi.

s padziints analzes rezultts bija ceojums treais pc skaita.

Konstruktori tam gatavojs oti rpgi, neaizmirstot piekraut savu kui ar daudziem saretiem apartiem. T, piemram, vii pam ldzi difuzatoru un pau lielgabalu, kas auj ar antigalvm.

Ceojuma laik konstruktori nolaids uz Entijas un Pentijas, tad uz Kerulejas, bet pc tam saprata, ka vii nesps premmt visu nelaimes aptverto reionu im nolkam viiem btu jplas puu. Vienkrk bija ekspedciju sadalt, un apsprieduies vii devs katrs uz savu pusi.

Klapacijs ilgstoi strdja Prestronopondij, kur viu ieldza imperators Dvum-gloriass Amfitritiuss, kur bija ar mieru atdot viam savu meitu par sievu, lai tikai tiktu va no briesmoiem, jo augstas varbtbas pi mdza ieklst pat galvaspilstas iels, bet no virtulajiem mudja viss apvidus.

Tiesa, pc naivo nespecilistu viedoka virtulais pis neeksist, tas ir, nekd veid nevar tikt novrots, k ar neveic nekdas darbbas, kas liecintu, ka vi ir klt. Tau Kibra-Trura-Klapacija-Minodzija rini, visupirms jau -viu viendo-jums, skaidri parda, ka pim ce no konfigurciju telpas uz relo ir vieglk veicams nek brnam no mjm uz skolu. Tpc, globli pieaugot varbtbai, dzvokos, pagrabos un bnios varja uzskriet virs pim un pat superpim.

Pakadzans piem jtamus rezulttus nedotu. To saprotot, Klapacijs k trs teortiis rs pie darba metodiski: vi izvietoja pilsts un ciemos, laukumos un skvros ku reduktorus un drz briesmoi kuva par lielu retumu.

Samis skaidru naudu, goda diplomu un ceojoo karogu [Pdjais laikam ir ironija par socilisma paradumiem. Sast.], Klapacijs devs prom, domjot atrast savu draugu.

Pa ceam vi ievroja, k viam izmisgi mj no kdas plantas. Domdams, ka tas varbt ir Trurlis, ar kuru notikusi kda nelaime, Klapacijs nolaids. Tau signlus bija raidjui Trufloforijas iedzvotji, nia Pstriciusa pavalstnieki. ie iezemiei ticja visdiem miem, bet viu reliija, pneimatiskais pisms [drakonisms] apgalvoja, ka pi tiek stti k sods par grkiem un ka tiem ir dvseles, kaut ar nestas.

Klapacijs saprata, ka strdties ar via majesttes drakologiem btu vismaz neapdomgi, jo viu metodes aprobeojs ar kvpinanu pu apmekljume viets un relikviju dalanu, - un deva priekroku darbam lauka apstkos.

Faktiski uz plantas bija viens pats briesmonis, toties no ausmgs Ehidnieu ints. Klapacijs piedvja savus pakalpojumus niam, bet tas vilcinjs, acmredzot dogmas ietekm, kura saistja pu raanos ar vipasauli.

No vietjm avzm Klapacijs uzzinja, ka vieni uzskata o Ehidnieti par vienskaita eksemplru, bet citi par daudzskaita btni, kas var atrasties vienlaikus daudzos punktos. Tas nebija brnums, jo o preteku lokalizcija ir pakauta t sauktajm -anomlijm, bet dai eksemplri, kas ir pai tendti uz izkliedtbu, izsmrjas pa visu telpu un tas jau ir pavisam parasts kvantu impulsa izospina pastiprinanas efekts.

Iznirstot no konfigurciju telpas relaj, pis izskats k daudzi pi, lai gan pc btbas tie ir viens vesels, k rokas pieci pirksti, kuri ar izskats neatkargi, kad tikko pards no dens.

Krtjs audiences beigs Klapacijs pajautja niam, vai uz s plantas nav bijis Trurlis, pie tam ski aprakstot drauga izskatu. Kds gan prsteigums viam bija, dzirdot atbildi, ka via kolis te, protams, ir nesen viesojies un pat apmies novkt Ehidnieti, samis avansu un devies uz tuvkajiem kalniem, kur piene mdza sevii biei pastaigties. Bet otr dien vi atgriezies un pieprasjis visu honorru, uzrdot par pierdjumu etrdesmit etrus pa zobus. Tau te raduies dai prpratumi, un izmaksu ncies atlikt ldz apstku noskaidroanai.

Tad Trurlis, stipra dusmu uzplda premts, skai un daudzkrtgi izteicis savu viedokli par valdoo monarhu, kas oti atgdinja majesttes apvainoanu, bet pc tam devies nezinm virzien. Kop ts dienas par viu nekas nav dzirdts, toties Ehidniete pardjusies atkal, it k ar to nekas nebtu noticis, un skusi ar vl lialku niknumu postt ciemus un pilstas.

Klapacijam is ststs liks visai miglains, tau apaubt monarha vrdus ir visai grta lieta. Tpc vi pama mugursomu, pildtu ar visstiprkajiem ku kauanas ldzekiem, un vienatn devs uz kalniem, kuru sniegot grda majesttiski pacls virs apvra austrumu pus.

Drz Klapacijs atrada uz klintm pirms briesmoa pdas. Bet, ja vi ts ar nepa-mantu, par briesmoni dotu zint raksturg smacjo sra izdaljumu smaka. Klapacijs bezbailgi virzjs uz prieku, gatavs jebkur mirkl pielietot ieroci, kur karjs viam plec, un ik minti vrs uz pu skaittja bultiu. Kdu laiku t st-vja uz nulles, bet pc tam, nervozi drebot un it k prvarot neredzamu pretestbu, ska lni virzties uz vieninieku. Tagad nebija aubu, ka Ehidniete atrodas tuvum.

Tas oti izbrnja Klapaciju, vi nespja aptvert, k tds prbaudts draugs un slavens teortiis, kds bija Trurlis, varja kdties rinos un atstt pieni neizncintu. Tpat bija grti notict, ka, darbu nepadarjis, vi atgriezies nia pil un pieprasjis samaksu.

Drz Klapacijs sastapa vietjo iedzvotju kolonnu, acmredzot bezgala nomktu:

vii nemiergi skatjs visapkrt un cents turties cits citam tuvk. Smagas

nastas saliekti, iezemiei zosu gjien devs augup pa nogzi. Apsvaicinjies Klapacijs apturja vius un pajautja priekjam, ko vii te dara.

- Kungs, - atbildja is nia zemk ranga ierdnis, - ms nesam nodevas pim.

- Nodevas? Ah! Un kas ts par nodevm?

- eit ir viss, ko pis ir vljies, kungs: zelts, drgakmei, svezemju smarvielas un daudz citu lietu ar visaugstko vrtbu.

Te nu Klapacija izbrnam nebija robeu: pi nekad neprasa tdas nodevas, un jo vairk tie nealkst ne pc svezemju smarvielm, kuras nesptu nomkt pu dabisko smirdou, ne pc skaidras naudas, ar kuru tie nezintu ko dart.

- Bet vai pis nav vljies jaunavas, labo cilvk? Klapacijs jautja.

- N, kungs. Agrk, protams, tdas lietas bija. Vl prnvasar es pie via vedu te trs pieciniekus, te duci, atbilstoi via apettei. Bet kop t laika, kad urp atnca kds svezemnieks un staigja pa kalniem ar kasttm un apartiem, viens pats un vientu... te labais cilvks neizlmgi apklusa, satraukti vrodams Klapacija instrumentus un ierous, un jo pai viu uztrauca pu skaittja milzg skala, kur nemitgi tikja un raustinja sarkano bultiu uz balt fona.

- Bet rbies vi bija taisni k js, jsu lastba! teica ierdnis drebo bals. Taisni tda pati amuncija un vispr...

- Es to gadjuma pc nopirku gadatirg, - teica Klapacijs, cenoties iemidzint lab cilvka aizdomgumu, - bet pasakiet man, drgie, kas notika ar o svezemnieku?

- Ko nozm, kas ar viu notika? To ms taisni nezinm, kungs.

Ttad tas bija t. Nedas divas... Km Barbaron, es runju taisnbu? Divas nedas, ne vairk?

- Taisnbu tu run, km veckais, taisnbu, aiz k gan n? Nedas divas bs pagjuas, vai ar etras bet varbt ar seas.

- Nu vi atnca, kungs, ienca pie mums, uzkoda, neko neteiku: samaksja labi, pateics, kur nu nav nek slikta, tur nav, apskatjs apkrt, izjautja par cenm, kdas turjs, izlika apartus, no ciparncm kaut ko pierakstja, tri, tri, bet ski, vienu pc otra, td sarkan grmati, ko vi nsja sev azot. Bet pc tam k to, km? ter... temper... tp, nevar ne izrunt!

- Termometru, km veckais!

- Nu protams! Termometru ito izma un saka, tas ir pret piem, bza viu gan te, gan tur, atkal visu pierakstja, kungs, sav burtnci, salika apartus atkal maisi, maisiu uz pleciem, atvadjs un aizgja. Un vairk ms viu, kungs, neredzjm.

Bet tai pa nakt kaut kas nokaucs un nodrdja, oti tlu. It k aiz Midraha kalna, lk, tur, blakus tai virsotntei ar tdu k vanadziu, saucas Pstriciusa kalns, tpc ka atgdina mums par msu visugaio valdnieku, bet tas kalns, kas no otras puses, tas tds saspiestks, k, piedodiet, iis pie ia, saucas Darvas kalns, un tas ceas no t, ka reiz...

- Nav vrts ststt par kalniem, labais cilvk, - prtrauca viu Klapacijs. - Ttad

js sakt, ka tonakt kaut kas nodrdja. Bet kas notika pc tam?

- Pc tam? Bet pc tam, kungs, vairs nekas nenotika. K nodrdja, t mja sa-pojs, bet es no guvietas novlos uz grdas. Bet tas man nekas, citreiz k piene pakasa pakau pret mju, t vl ne t novelies. Piemram, emsim Barbarona brli, to pat iespieda veas ba, kad piene iedomjs paberzties pie stra...

- Tuvk pie lietas, labais cilvk, tuvk pie lietas! iesaucs Klapacijs. - Un t, kaut kas nodrdja, js nokritt uz grdas, bet kas notika tlk?

- Tak es jau jums, kungs, teicu, ka nekas nenotika. Ja kas btu, btu, par ko runt, bet, kad nekas nenotika, tad nav ar ko muti virint, vai ne t, km Barbaron?

- T vi ar ir, km veckais.

Pamjis ar galvu, Klapacijs sooja prom, bet nesji pa to laiku devs lejup, salkui zem pa nodevu smaguma; drakologs nojauta, ka vii ts sakraus pa nordt al, bet izjautt par detam negribja, no sarunas ar vecko un via kmu viam izsita sviedrus.

Starp citu, vi vl agrk no kda vietj bija dzirdjis, ka pis izvljies tdu vietu, lai gan viam btu tuvu, gan mums...

Klapacijs gja tr sol, izvloties ceu pc bazilisku indikatora peiljuma. o apartu vi uzkra sev kakl; vi neaizmirsa ar par pu skaittju, tau tas nemaingi rdja nulli, komats, astous pus.

- Vai tiem esmu uzskrjis kdam no diskrtajiem piem, velns parvis? domja Klapacijs, soodams, bet ik minti apstdamies, jo saules stari dedzinja nelgi, bet gais bija stipra tveice; liks, nokaitto klinu virsma viojas; apkrt -- ne zaas lapias, tikai izdedzinti akmens lauki stieps ldz majesttiskajm virsotnm.

Pagja stunda, saule jau bija prgjusi uz debess otru pusi, bet drosirdis joprojm sooja pa nobirumiem, rsojot klinu grdas, kamr nenonca apvid ar aurm aizm un plaism, ko piepildja auksta migla. Sarkan bultia pierps pie atzmes nulle, komats, devii un, mazliet trcot, apstjs.

Klapacijs nolika mugursomu un ska vilkt lauk ksu fzeju, kad bultia ska tri svrstties.

Vi izrva ticambas [varbtbas] reduktoru un tri prlaida skatu apkrtnei. Stvdams uz klinu grdas, drakologs varja ieskatties plaisas dzium. Tur kaut kas kustjs.

- Nav aubu, t ir via! - nodomja Klapacijs, jo Ehidniete ir sievieu dzimtes btne.

Varbt taisni tpc, - viam pazibja doma, - briesmone nepieprasa jaunavas? Lai gan agrkos laikos t vias piema labprt. Dvaini tas viss ir, dvaini, bet tagad svargkais ir viu iespjami labk paemt uz grauda, un tad viss beigsies labi! vi nodomja un katram gadjumam vlreiz iebza roku mais ar drakodestruktoru, kura virzulis iemin pus nebtb.

Klapacijs paskatjs gar klints malu.

Pa auru eju, izuvuas straumes dibenu, prvietojs pelki brna, ar iekrituiem k no bada sniem, milzgu apmru piene.

Klapacija galv jooja nekrtgas domas. Varbt anihilt pieni, mainot pmatri-ces zmi no plusa uz mnusu, k rezultt pi prsps nepa statistisk varbtba? Bet tas ir oti riskanti, emot vr, ka vismazk novirze var izsaukt katastrofisku starpbu rezulttos; reizm nepa viet iznca neopis. Cik daudz ir atkargs no viena paa burta!

Bez tam totla deprobabilizcija [atvarbtiskoana vai, ticamk, atvarbtgoana] padartu neispjamu Ehidnietes dabas ptanu.

Klapacijs ska svrstties, via acu priek uzpeldja maigi motais tls milzga pa da kabinet, starp logu un bibliotku. Tau nodoties sapiem nebija laika. Lai gan viens cits variants uzdvint eksemplru ar tik specifiskm nosliecm drako-zoologam pazibja Klapacija galv, kad vi nolaids uz viena cea.

Konstruktors paspja nodomt, kdu rakstiu izdotos publict zintniskaj urnl uz labi saglabta eksemplra bzes, tpc vi prlika fzeju ar reduktoru kreisaj rok, bet labaj sara galvmeti, pieldtu ar antigalvu, centgi notmja iz nospieda gaili.

Galvumetjs apdullinoi iercs, pru krsas dmu mkonis ietina stobru un Klapa-ciju, un vi uz mirkli pazaudja skatam briesmoni. Tau dmi tda izklda.

Vecs pasacis par piem ststts daudz aplama. Piemram, tiek apgalvots, ka piem reizm esot ldz pat septim galvm. T nekad nav. Pim var bt tikai viena galva ja ir vl otra, tas tlt noved pie vtrainiem strdiem un konfliktiem; lk, kpc daudzgalvnieki, k vius dv zintnieki, ir izmirui iekjo ildu rezultt.

Sptgie un stulbie briesmoi necie ne mazko pretrunu; lk, kpc divas galvas uz viena ermea nozm tru nvi, jo katra no tm, cenoties ieriebt otrai, atsaks no barbas un pat aunprtgi prtrauc elpot ar pilngi viennozmgu rezulttu.

Taisni o fenomenu izmantoja Eiforijs Sentimentuss, pretgalvas ievja izgudrotjs. Pa ermen ieauj miniatru, rtu elektronisku galviu, un tlt skas ildas un skandli, bet rezultt pis stv k paralizts, sastindzis vien viet diennakti, nedu, citreiz mneiem; dakrt atrofija pieveic pi tikai pc gada. ai laik ar viu var dart ko grib.

Tau Klapacija saautais pis izturjs vismaz dvaini. Tiesa, vi pacls pakakjs, laida va rcienu, kas izsauca akmens embu nosldeni uz nogzes, un ska dauzt ar asti pa klintm, piepildot visu aizu ar smaku no iziltajm dzirkstelm. Bet pc tam pakasja sev aiz auss, noklepojs un miergi devs tlk, ja nu viengi drusku trk riks.

Neticot savm acm, Klapacijs aizliks pa klinu grdu, cenzdamies sasint ceu

ldz izuvus straumes grvai tagad viam rgojs nevis kaut kdi pris rakstii Pu institta darbos, bet gan, mazkais, monogrfija uz krtpapra ar pa un autora portretiem!

Pie pagrieziena teortiis piesda aiz klints, pielika aci pie antivarbtisks mortrias un iedarbinja deposibilizatoru [at-iespjotju, iespju izncinanas ierci]. Stobrs nodrebja via rok, nokaitto ieroci apma dmaka, bet ap pi, k ap mnesi slikta laika priekvakar, pardjs halo [spdos gredzens]. Tau pis neizzuda!

Klapacijs vlreiz padarja pi pilngi nevarbtgu, imposibilizcijas [neiespja-mboanas] intensitte kuva tik augsta, ka garm lidojoais tauri ska prraidt Otro dungu grmatu ar Morzes beci, bet starp klintm ska vdt burvju, raganu un purva kikimoru [T krievu variant, kikimora ir krievu pasaku persons. Tulk.] nas. Bet skaidri sadzirdama pakavu dunoa vstja, ka aiz pa kaut kur dras kentauri, kurus no neesambas izvilkusi mortrias ausmg intensitte..

Tau pis, it k nekas nebtu noticis, smagnji piesds, novjs un ska ar baudu kast nokarjoos du sev uz kakla.

Nokaittais ierocis apdedzinja Klapacijam pirkstus, bet vi izmisgi turpinja spiest gaili, jo neko tamldzgu viam ldz im nebija gadjies piedzvot.

Mazkie no tuvjiem akmeiem lni cls gais, bet puteki, ko pis kasoties izmeta sev no samvietas apakas, t viet, lai haotiski nosstos, izveidoja gais piekljgi salasmu uzrakstu DOKTORA KUNGA KALPS. Satumsa diena prvrts par nakti. Kaakmens klinu kompnija devs pastaig, rmi sarundamies par visdadkajm lietm.

Vrdu sakot, notika jau sti brnumi.

Tau ausmgais briesmonis, kur atpts trsdesmit sou attlum no Klapacija, pat nedomja pazust.

Pu izncintjs atmeta mortriu, iebza roku azot, dabja pretmonstru grantu un, uzticjis savu dvseli visprgo spinoru prveidojumu matricai, meta grantu uz pi.

Atskanja drdi, gais ldz ar klinu atlzm uzlidoja aste, bet pis skaidr cilvka bals iebvs: Trauksme! un galop mets uz prieku, taisni uz Klapaciju.

Tas, redzot nvi tik tuvu, izlca no patvruma, krampjaini saaudzis metamo pu no antivielas. Vi atvzjs ar to, bet te atkal atskanja kliedziens:

-- Beidz! Beidz tau! Nenogalini mani!

Kas tas, pis scis runt? Klapacijam pazibja doma. - N, es laikam esmu apdullis...

Tomr vi uzdeva jautjumu:

-- Kas run? Vai pis?

-- Kds pis! Tas esmu es!!

No izklsto puteku mkoa iznira Trurlis.

Vi pieskrs pie pa kakla, kaut ko tur pagrieza, gigants lni nolaids uz

ceiem un sastinga ar gari stieptu erkstou.

-- Kas t par maskardi? Ko tas nozm? No kurienes is pis? Ko tu vi darji? Klapacijs bombardja draugu ar jautjumiem.

Trurlis, purinot putekains drbes, minja no via atkauties.

-- Kas, kur, k, no kurienes... auj tau man pateikt! Es izncinju pi, bet ni negribja makst...

-- Kpc?

-- Droi vien aiz skopuma, nezinu. Novla visu uz birokrtiju, teica, ka vispirms jsastda pieemanas komisijas protokols, jveic apmrana, sekcija, jsapulcjas kroa raoanas komisijai un t tlk. Bet galvenais drgumu sargs apgalvoja, ka nezina, pc kda panta makst, jo nevarot ne pc darba algas fonda, ne pc vl tur kda. Vrdu sakot, kaur ar es ldzu, uzstju, staigju uz kasi, pie nia un uz apspriedm, neviens ar mani negribja pat runt. Bet, kad vii man pieprasja autobiogrfiju ar divm fotokarttm [Tas viss atkal visvairk atgdina socilismu. Starp citu, daudzas da stila pardbas ar toreiz tika kritiztas un pat oficili nosodtas, tau praks nekas liels nemainjs; t stenb bija sistmiska vaina, bet to nu, protams, atzt nedrkstja. Sast.], man ncs vkties prom.

Dieml pis bija jau neatgriezenisk stvokl. Tad nu es nodrju viam du, sagriezu lazdu dzinumus, tad atradu vecu telegrfa stabu nu un... un sku tlot.

-- Nevar bt! Tu lietoji tdu apkaunojou triku? Tu?! Un kpc, tev tau par to nemaksja? Neko nesaprotu.

-- Kds gan tu esi neaprgs! iecietgi paraustja plecus Trurlis. Vii tau nesa man nodevas! Es dabju vairk nek man piencs.

-- --!!! Klapacijam beidzot pielca. Tau vi tda piebilda: - Bet izspiest ir neglti...

-- Kpc tad neglti? Vai tad es darju ko sliktu? Pastaigjos pa kalniem un vakaros mazliet pagaudoju. Te nu gan es nopljos... vi piebilda, apszdamies blakus Klapacijam.

-- Tu par ko, par gaudoanu?

-- N tau, tu nemki saskaitt divi un divi! Kds sakars te ar gaudoanu? Katru nakti es biju spiests stiept maisus ar zeltu no alas, kas bija noteikta lgum, lk, uz to kalnu! Trurlis ar roku nordja uz attlu kalnu grdu. Es tur sagatavoju starta laukumu. Btu pats pansjis divdesmit pudu maisus no krslas ldz rtausmai, tad tu saprastu! Pis tau nav nekds pis, da vien sver divas tonnas, bet man t jnes uz sevis, jgaudo, jdauza pa zemi ar kjm tas dien, bet nakt jstiepj maisi. Esmu priecgs, ka tu atbrauci, man jau pietiek.

-- Bet kpc is pis, tas ir, is izbznis, nepazuda, kad es samazinju varbtbu ldz pat brnumu lmenim? gribja zint Klapacijs.

Trurlis, it k mazliet samulsis, noklepojs.

-- Manas tlredzbas d, - vi paskaidroja. Galu gal es varju uzrauties uz kdu mua mednieku, kaut vai Bazileju. Tpc es ievietoju tur zem das ekrnus pret mazticambu [mazvarbtgumu]... Bet tagad iesim, man tur vl ir palikui maisi ar platnu, tie ir pai smagkie, negribjs tos nest vienam - bet tagad tu man paldzsi...

A46.

Dmitrijs TRIFONOVS

KONFERENCE MILJARDS GADIEM

Дмитрий Трифонов.

ЗАДАЧА 4.3. КОНФЕРЕНЦИЯ НА МИЛЛИАРД ЛЕТ

\\ Сборник задач из НФЛ. 1995.

Amatiertulkojums no krievu valodas

Melnais Caurums (tlk MC), hipottiska pardba, ar ko saistti neparasti efekti, - pie-vilcgs objekts fantastiem. T rodas pc novecojuas zavaigznes kolapsa. Fantasti to biei izmanto k prejas punktu uz parallo Visumu.

Nestandarta risinjumu piedv Mihails Puhovs stst Virs bezdibea (Михаил Пухов. Над бездной. 1974 \\ Михаил Пухов. Картинная галерея. 1977): ja js esat scis krist melnaj caurum, tad pc dam stundm no jums nekas nepaliks pri. Tau kolapss maina laika ritjumu, un rpus palicju skatjum js kritsiet mgi. Tas ir oti svargs apstklis.

Un, lk, astronauti redz: virs bezdibea karjas sves zvaigu kuis k led iesalis ieelis. Pc tam, redzes laukam paplainoties, vii redz vl vienu zvaigu kui. Tad vl un vl.

Top skaidrs: t nav nejaua tikans. Izmantojot laika loklo palninanos, pie MC sapulcjuies dadu civilizciju prstvji.

Kontakta problm galvens grtbas ir momenta izvle, kad tikties. Civilizcijas dzvo dados laikmetos, un kontakta varbtba ir liela viengi saspiest laika apgabalos, pie kolapsjom zvaigznm. Divu civilizciju kui eit atradsies vienlaikus pat tad, ja tie ieraduies ar miljards gadu lielu intervlu. Td plantas, kurm nepiecieami kontakti, sta uz melnajiem caurumiem savus prstvjus. Pakpeniski eit savcas daudz dadu kultru kuu, tie apmains ar informciju, bet pc tam atgriea, prdzvojui tos, kuri vius urp stja."

Tdjdi fantasts redz ierosints shmas galveno priekrocbu taj apstkl, ka eit Kontakt stjas civilizcijas, kuru tikans citos apstkos pie normla laika ritjuma vispr nav iespjama.

Un t, iedomjieties, ka Js esat ielgts uz da Kontakta projekta apsprieanu k fantzijas eksperts. Tdus tehniskos momentus, k zvaigu kuis un pats MC, uzska-tsim par atrisintiem. Kdus argumentus par un pret Js vartu mint? K doto shmu pastiprint? Kdi ir trkumi un k tos labot?

***

Vien mirkl redzt mbu,

Milzu pasauli smilu graudi,

Vien riekav bezgalbu

Un debesis zieda kausi.

Viljams Bleiks

(aptuvens tulkojums, ne atdzejojums)

K lastjiem zinms, pc varcilda sfras prieanas uz rpusi vairs netiek neviens signls - apmaia ar rpasauli nav iespjama. Tpc Konferenc gts zinanas t ar paliks lieta sev. Vl viens iemesls ldz Konferences beigm zinanas morli novecos, jo civilizcijas, kuras prstvjus stjuas, paas bs nogjuas daudz ilgku ceu. Tas kaut kur atgdina klasisiko atgrieans problmu (No tl kosmosa. Sast.), vien ar to starpbu, ka zvaigu kui nekur neaizlido, bet vienkri atrodas cit laika ritjum pie MC.

Krt zinanas zinanu d, kad neviens, izemot Konferences dalbniekus, nevars ts pielietot, - tas noteikti atsts negatvu iespaidu uz Konferences dalbnieku stvokli. Kam vairot nedergas zinanas, kurm vienalga neatradsies pielietojums?

aubas rada aari tda tehnisk detaa k signlu apmaia MC tuvum. Viss, pat gaisma, tiecas uz MC; ts tuvum telpa un laiks iegst neparastas pabas. Iespjams, ka parastie radiosakati neders, nksies izdomt ko jaunu.

Un, beidzot, galvenais iebildums. Prrfrzjot dzejnieku, var teikt, ka ar mb ir j-saskata vienots mirklis. Tas ir: kaut rpus paies tkstogades, Konferences dalbnieku rcb ir vien daas stundas.

Analoija. Iedomjieties, ka Js ejat pa neepazstamu ielu (un vai t maz ir iela?) ne-pazstam pillst (ja vien to var t nosaukt), kuras gal ir Biedjoais Nezinmais. Pki pards citi (kaut ar varbt ne kjm) gjji un mina Jums kaut ko pateikt nezinm valod. (Labi vl, ja valod, tau tie var bt nepazstami esti ar taustek-iem, sareta smaru sistma vai uz Jsu ermeni raidti elektriskie impulsi.) Plus vl daudzi citii sarejumi.

Lai noorienttos situcij, Jums ir vien daas stundas. Un kda Jums starpba, ka Jsu darbbas tiek ieraksttas un kds vars ts skatties ar palnint temp?

Vai dos apstkos ir reli runt par Kontaktu?

... Tomr irties no Mihaila Puhova idejas btu l. Skaista mirku un laikmetu kombincija. Padomjiet, ko vartu ierosint, lai likvidtu augsmintos trkumus.

S. Siovs (С.В. Сычев): "Informcija no kua uz kui tau ar ies bezgalgi ilgi (mgi). Vii diez vai apmains ar informciju. Vajag tur iesviest kdas informcijas kapsulas un skt ts, nevis paiem tur karties... Starp citu, pati informcija (piemram, elektromagntiskais vilnis) melnaj caurum sasals, un to vairs nevars paemt ne nofotograft (ar gaismas trums palnins). Atliek to redzt un saprast. MC tas ir ekrns, kur laika iesaldtie objekti un lauki izvietoti noteikt veid...

Vl viens risinjums. Pieausim, ka dab pastv ar baltie caurumi (uzdevums tau ir fantastisks), kuros visi efekti ir spoogusimetrski MC efektiem. Tad lk, vajag tos apvienot bi-sistm, un viss atrisins oti skaisti.... Nu ko, tas ir labs uzdevums lastjiem".

I. Ilovaiskis (И.В. Иловайский) ierosina padomt par mazliet citdu uzdevuma nostdni: "K sav starp [saistties] [uzemt sakarus] civilizcijm, kuras laik nav tikus? Tas ir interesantks uzdevums. Gjieni jskats fantzijliterat-r".

A47.

Aizeks AZIMOVS

ETRDIMENSIJU MINCI

Isaac Asimov, "Time Pussy" (1942)

Amatiertulkojums no krievu valodas.

Журнал "Солярис", 4, 1992 г. Перевод: А.Балабуха

o gadjumu man sen jo sen paststja vecais Maks, kur dzvoja bdi t pakalna otr pus, uz kuru raudzjs msu vecs mjas logi. Vi bija eologs izlks Asterodu josl trsdesmit septt gada Lciena laik, bet tagad lielko dau laika trja, emo-ties ar saviem septiiem kaiem.

- Ar ko jums t patk kai, mister Mak? es viam reiz pajautju.

Vecais mekltjs paskatjs uz mani un pakasja zodu.

- Redzi, - vi teica, - kai man atgdina tos mazos zvrius no Paldas. Tie bija kaut kur ldzgi kaiem tdi pat purnii, tds pat izskats... Gudrkie drostalii no visiem, kdus esmu sastapis. Visi gjui boj!

Man kuva l o nezinmo radbu, un es t ar pateicu. Maks pacla acis uz mani.

- Gudri drostalii bija, - vi atkrtoja. etrdimensiju minci.

- etrdimensiju, mister Mak? Bet ceturt dimensija ir laiks. To ms mcjmies vl pagjuogad, treaj klas.

- Tad tu mums esi mazs skolnieks, j? vi dabja ppi un ska to nesteidzoties piebzt. Pareizi, ceturt dimensija ir laiks. Tie Paldas kai bija kdu pdu* gari, seas collas** augstum, kdas etras collas biezum un stieps kaut kur ldz nka-ms nedas vidum. T tau ir ceturt dimensija, vai ne?

* Pda ap 30,48 cm. ** Colla ap 2,54 cm.

Citdi k izskaidrot, ka tu odien pakasi viam aiz auss, bet vi tev atbild ar astes luncinanu tikai pret rtu, ne agrk. Bet pai lielkie pat dienu vlk. Fakts!

Es paskatjos uz viu ar aubm, tau neko iebilst nespju. Bet Maks turpinja:

- Un vl vii bija vislabkie mazie sargi Visum. Atlika viiem ieraudzt lauptju vai vispr ko aizdomgu, t vii ska brkt k tdi bani*. * Prdabisku btu paveids ru mitoloij, dzirdt viu kliedzienu pc daiem ticjumiem nozmja drzu nvi.

Bet galvenais pamanot lauptju odien, vii ska baut vakar, ikreiz brdinot ms taisni divdesmit etras stundas iepriek.

Man pat mute pavrs: - Godgi?

- Dieva vrds! Bet vai gribi zint, k ms pielgojmies vius barot? Ms pagaidjm, kad minci liekas gult, un tad varjm bt droi, ka vii gremo barbu. ie etrdi-mensiju mazuli vienmr sagremoja barbu trs stundas, pirms t apsta; viu kui im nolkam izstieps atpaka laik. Tad lk, kad vii devs pie miera, ms vienmr fiksjm laiku, lai sagatavotu viiem damo preczi uz trim stundm pc tam. Maks aizppja, izlaida dmu grsti un bdgi papoja

galvu:

- Bet vienreiz es kdjos. Nabaga mazais! Viu sauca Dojs, un vi bija mans mlulis. Reiz vi apgls devios no rta, bet man nez kpc bija iestrdzis galv, ka astoos. Un es aiznesu viam st pulksten vienpadsmitos. Izmekljos visapkrt, bet t ar nevarju viu atrast.

- Kpc, mister Mak?

- Redzi, etrdimensiju mina organisms nekdi negaidja, ka nksies uzemt brokastis tikai divas stundas pc tam, kad ts ir sagremotas. Tas bija no via par daudz prasts! Galu gal es tomr uzmeklju Doju zem manm darba drbm rj angr. Vi bija ieldis tur un pirms stundas nomiris no gremoanas traucjumiem. Pc gadju-ma es uztaisju sev modintju un turpmk tdas kdas vairs nepievu.

Pc sa bdga klusuma bra es atsku sarunu, godbijgi ukstot:

- Js teict, vii visi gja boj. Vai visi tpat k Dojs?

- N! Vii sara no msu puiiem saaukstans slimbas un vienkri mira dados termios, no nedas ldz desmit dienm pirms slimbas saeranas. Viu jau pa skum nebija pai daudz. Bet gadu pc tam, kad uz Paldas apmets kalnrai, bija palikui ne vairk k desmit minci, un tie pai slimbu novjinti.

Un nelaime bija t, draugs, ka mirstot vii vienkri sadaljs jo pai tas mazais etrdimensiju orgns smadzens, kur vadja viu banu laik. Un mincu patnba mums maksja miljoniem dolru.

- K t, mister Mak?

- Saproti, dai no zintniekiem uz Zemes uzzinja par etrdimensiju minciem. Vii saprata, ka mksu mazie var galgi izmirt, vl pirms kds no zintnes plriem pasps ierasties uz Paldas. Tpc vii piedvja mums miljonu dolru par katru mincti, ko izdotos saglabt dzvu vai vismaz miruu.

- Un jums izdevs?

- Protams, ms minjm, bet vii negribja saglabties. Pc nves vii jau nekam vairs nederja, un mums ncs tos apglabt. Ms minjm tos ierakt led, bet vienalga palika tikai dia, viss prjais bija sadaljies. Bet zintniekiem vajadzja tiei to prjo!

Pats par sevi, zinot, ka par katru minca ermeni dos miljonu, ms centmies, cik spjm. Vienam no mums ienca prt iegremdt zvriu karst den, vl pims tas nobeidzas, un pc nves sasaldt led, t dabjot ledus gabalu ar ermenti taj.

Man atkrs oklis: - Un tas nostrdja?

- Ms centmies, k pratm, dli, bet nekdi nevarjm sasaldt deni pietiekami tri. Uz to momentu, kad iznca ledus gabals, tas etrdimensiju orgns smadzens vienalga sadaljs. Ms saldjm deni arvien trk un trk bet velti.

Pa to laiku mums bija palicis tikai viens etrdimensiju minctis, un tas pats tikko vilka dzvbu. Ms bijm izmisum.

Un te vienam puisim ienca prt, k var sasaldt visu deni vien sekund. Vi uz-taisja viltgu manu. Ms mm pdjo mazo un iemrcm to karstaj den, minc-tis uzmeta mums pdjo skatienu, izdeva dvainu klusu tdu k saucienu un nomira. Ms nospiedm pogu un ikesaldjm viu, cetrurtdasekund prvrot to ledusgaba-l. Te Maks laida va tik smagu noptu, ka t svra droi vien veselu tonnu. Bet tas izrdjs veltgi. Pc ceturtdastundas minctis sadaljs, un ms pazaudjm pd-jo miljonu dolru.

Man aizrvs elpa.

- Bet, mister Mak, js tikko k teict, ka sasaldjt viu ceturtdasekundes laik. Viam vienkri nebija laika, lai sadaltos!

- Pareizi, dli, - atbildja Maks ar skumjm bals. Saproti, ms visu darjm prk tri. Un mazais nesaglabjs taisni tpc, ka ms to nolpto karsto deni sasaldjm tik ellgi tri. Redzi, ledus bija vl silts.

A48.

Herberts FRANKE

PAGTNE UN NKOTNE

Herbert Franke. Vergangenheit und Zukunft. 1958.

Amatiertulkojums no krievu valodas

Laika straum cilvks izir pagtni, tagadni un nkotni. Tas atir laiku no telpas, kuras visi punkti atrodas tikai tagadn. Msdienu fizika ir saistjusi laiku un telpu. s zintnes aprakstmie procesi notiek telplaika kontinuum, kur nav nekdas pai izdaltas tagadnes. Viss, kas bija, ir un bs, eksist vienlaicgi...

Es su pilota krsl un tai pa laik skrienu zem holtu mjas sienas. Aizveru lku, uzmetot pdjo skatienu sapulcjuos cilvku plim starp viiem zib Modas bl sejia - un vienlaikus es izmisgi saucu rstu, kad neilgi pirms piezemans esmu saris kosmisko drudzi.

Es redzu, k holti tuvojas kuin un iziet no agresijas stvoka, jo atzinui, ka ms neesam bstami, un vienlaikus es dzirdu, k Diseks aizlzto bals saka man, ka telpas paplainans trums pdjs diens ir t patrinjies, ka msu atgrieans uz Zemes ir apaubma.

Viss caurvijas viens ar otru, radot pilngu haosu. Svargais sajaucas ar otrirgo, prieks ar skumjm, pagtne ar nkotni. Tikai pc kda laika man izdodas koncentrties uz vienu konkrtu momentu un apzinties, kas notiek.

Diseka vrdi rada man bailes. Ne par sevi. Es domju par Modu, kura ir tik ausmgi tlu un gaida mani. Ms prbaudm Diseka aprinus un prliecinmies, ka vi nav kdjies. Mums jstart ai pa mint, bet ar vism plm ir aubas, vai spsim prvart arvien paplainoos telpu.

Ms gaida vismaz divi nedrobas gadi. Divus gadus msu jtas karsies starp izmisumu un cerbu. Divi gadi, kad katra minte man bs pildta ar bailm, ka es nekad vairs neredzu Modu.

Es atgriezos pie holtiem. Viiem nav starpbas starp pagtni un nkotni. Viss, kas notiek, viiem ir tagadne.

Bet holti negribja stties kontakt, msu jautjumi palika bez atbildes.

Atceros bibliotku, ko mums atva netraucti apskatt. Holtiem tai ir tikai muzeja vrtba. Bet man t paldzja atrast izeju no mana stvoka.

Es nek nebaidos, tikai ts nezinmbas, ko nes nkotne. Kamr mani biedri gatavojas startam, es meklju grmatas par laika problmu. Pc pusstundas atrodu to, ko meklju.

Nkamaj stund man izdodas uztaist ierci, kura paldzs mums likvidt msu laika uztveres ierobeotbu un atkls mums pagtni un nkotni.

Nesvrstoties es nospieu ieslganas sviru...

Es su pilota krsl. Nezinu, vai tas ir msu trs gadus ilg lidojuma skums, vai beigas. Galu gal, kas ir trs gadi? Vienkri starpba koordinu sistm.

Tai pa laik es turu savs roks Modu. Kad es jtu viu sev blakus, man kst vienalga, vai ts ir atvadas, vai tikans. Es turu savos skvienos jaunu meiteni, kuru es, sala nejtot, pirmoreiz noskpstju kd ziemas vakar. Varbt t ir vecka kuvus sieviete, kuru es atguvu pc trim gadiem. Viss ir tagadn gan laime, gan vientulbas gadi, gan manas dzves noriets.

Mgaj tagadn nav vietas cerbai. Ir tikai droa prliecba.

Tau tikai cerba dod msu dzvei jgu...


SASTDTJA PIEZME.

Tas, ka tagadne, pagtne, nkotne nenoiras totli viennozmgi, jau nenozm, ka ts neatiras vispr!

Te var bt vesels iespju spektrs ar dadiem tagadnes, pagtnes un nkotnes attiecbu veidiem.

Un tas ir brnigi, vajag tikai to apgt!

A49.

Leonds AKINAZI

KOLI

Леонид Ашкинази. Коллеги

Amatiertulkojums no krievu valodas

Sauss. Drzk karsts nek silts. Vientua (dabiski) koka paret n s visai padzvojis vrietis. Gribas teikt sirmgalvis, bet ldz tam vi tomr nevelk. Vidja auguma vai drusku mazks, grti pateikt. Vi s sausnjs, grumbains, ar tdu nenopietnu idru brdiu. Plakst puspievrti.

Viam apkrt uz t, kas saucs zle, pirms izkalta un nodzeltja, ir izvietojuies audis, kdi piecpadsmit. Vairkums jauni, divi trs vecki. Tau noteikt viu vecumu nepieraduai acij bet msu acs tda ir ir grti.

Tas ir Konfcijs un via skolnieki. Fon Sen na.

Vi tikkio ir viiem kaut ko ststjis un tagad, k ms teiktu, atpas. Bet t teikt nevajag. Kas ir darbs un kas atpta kur zina? Katr zi vi nesauc to, ko vi dara ik dienu jau daudzus gadus, par darbu, tpat k vi nesauc to, ko vi dara in brd, par atptu.

Vienu laiku vi uzskatja, ka vi zina. Vrdam zina ir daudzas nozmes, to skait stds priek, k izdart. Vien no nkotnes valodm tas sauksies nouhau vai apmram t, - vi dom, bet, dabiski, nesaka to skai. Nevajag biedt skolniekus, no viiem tikai divi to vartu saprast apmram pareizi, prjie vl ir dumii. Nu ko. Vi ir izvljies vidus ceu, Dao ceu vi dara, tpc ka ir sapratis: vi zina, k dart. Un dara.

Pazme, var teikt, gandrz pierdjums, - vi domja, - tam, ka es zinu un daru pareizi, ir tas, ka es tas ir, mans vrds un mcba prdzvos ne vien gadsimtus, bet gadu tkstous, - vi to zinja. Pa nosprausto ceu bet preczk, pa izprasto un viiem atklto, jo ce ir bijis vienmr, - ies daudzi cilvki.

Vi nevarja nosaukt to skaitu, via valod nebija vrdu diem skaitiem, bet vi juta, ka tas ir oti daudz. Tas viu, jsaka, drusku biedja, tpc ar vi sdja, acis puspievris, un gaidja, kad uznkus bailes pries. Nu ko, - vi nodomja, pie sevis drusku pasmiedamies, - to var saukt ar par atptu.

Vi nezinja nkotni vis ts dzium, bet tas, ko vi zinja, bija sadalts nevien-mrgi un dvaini. Vi zinja, ka zeme, kur vi dzvo, paliks, neraugoties uz vism vtrm, kas ne vien gjuas pr to, bet apgriezuas taj visu otrdi. Vi zinja, ka via mcbu preczk, to, kas paliks no ts pri nosauks vien no via vrdiem.

Vi gan nezinja, kas tiei paliks, bet ai nezinan vi redzja izpauamies Debesu gudrbu: ja vi zintu, tad sktu veltt vairk uzmanbas vienm dam un mazk citm, un tas btu nepareizi.

Kdas atsevias nkotnes ainas vi redzja, pie tam daas no tm ar

biedjou precizitti un detalizciju. Piemram, slaktia ainu Tjananmeas laukum vi skatja vairk nek skaidri. Kaut ar nezinja, kas tie par slgtiem vezumiem laukum un kd tiem priek rgojas gari un ideli apai mieti. Un kd tiem ce nostjs is jaunais cilvks ar grmatu saini kreisaj rok.

Vi zinja, ka is students ir izglbis simtiem dzvbu un ka pc dam dienm vi tiks nogalints, zinja, k viu sauc, un pat kas ir pavisam dvaini zinja, ka vi zina, cik maz ir palicis dzvot.

Lai gan vi, gudrais, it nemaz nesaprata, kda iemesla pc laukum ir pardjuies dvainie vezumu, kas nesa nvi.

Vi pilngi skaidri redzja divus jaunus vajadztu teikt, zintniekus, vi saprata, ka tie ir zintnieki, bet nespja notict savm acm: viens no viiem bija sieviete.*

* Vi redzja, tai skait, Vu Dzjasunas kundzi, nieu izcelsmes ameriku fizii, P-invariances prkpuma pirmatkljju, kurai netaisngi gja secen Nobea prmija. Bet saprata visu pa savam.

Vii bija dvaini rbuies, starp citu, tpat k tas students. Un vi pat zinja, ka tie ie izcili zintnieki, is zns un meitene, un ka vii ir sapratui, kpc laiks plst tikai vien virzien*.

[1] Cik saprotu, runa iet par CPT-invarianci, kur C ldi, P paritte, vl viens mikrodaiu raksturojos lielums, bet T laiks, un invariants ir visu triju reizinjums, bet katrs atsevii var bt ar maings. Sast.

Vi pat zinja, k vius sauc, zinja, ka vii ir ha niei, bet nav imperatora pavalstnieki kaut gan k tas var bt? un dzvo cit, tl zem*.

[2] eit, iet, ir drusku anahronismi.

Imperatora (huandi) tituls pardjs vlk, lai gan ar Konfcija laik nai, faktiski saeltai, skaitjs viens augstkais valdnieks, vans.

nieu panosaukums ha pardjs vl drusku vlk, tas ir emts no Ha imprijas, bet tas savukrt no Ha dinastijas, kura valdja apmram divus gadsimtus pirms un divus pc msu ras skuma... Lai gan par to Konfcijs aj stst varja ar uzzint no nkotnes. Sast.

Vi zinja dvainas lietas, piemram, ar ko ds tais tlajos laikos, vi bija redzjis os dvainos rkus, lai gan nesapreta, k ar tiem var st, preczk, par diviem saprata, par treo n.

Vi zinja, kurus via izteikumus atcersies un cits un kdi izteikumi viam tiks piedvti, un kurus via izteikumus piedvs citiem. Dieml izteikumi nav galvenais via mcb, un pc tiem nevar secint, kas no mcbas bs palicis.

Vi domja, ka Dis Debesis labk redz, kas viam ir jzina par nkotni, un labk redz, kuriem no via pliiem ir jatstj sekas pasaul, un kdas. Bet daudz kas viu prsteidza un reizm pat smdinja: nu sakiet, kda starpba, ar ko vii ds? Lai gan, ja nav cita veida, k pateikt, ka vii vispr bs... tad to var saprast...

Un vl vi zinja, ka kaur kad tais laikos, pc daiem tkstoiem gadu, dzvos viens cilvks, kur, tpat k vi, bs skolotjs. Lai gan, k via laikos, t

nkamajos, t ar tajos tlajos, bet varbt ar vl tlkajos via skatiens reizm

sniedza ar tlk -, bs daudz to, kuri iet Dao ceu un mca savus skolniekus.

Bet is, konkrti is cilvks, - zinja un domja Konfcijs, - vi, lai cik tas dvaini un brnumaini, vi zins, ka es tagad su zem koka!

Un vi pat zins, ka es zinu par viu.

A50.

Anatolijs DEPROVS

PA F ASI

Анатолий Днепров. Вдоль оси эф. 1965

Amatiertulkojums no krievu valodas

Viu sauca Iedomt ass (Krieviski tas nozm ar Imaginr ass. Sast.) Run, ka iesauka radusies sekojoos apstkos. Lekcij par relativittes teoriju vi ststja, ka pasaulei, kur ms dzvojam, ir nevis trs dimensijas, k pieemts uzskatt, bet gan etras. Ceturt dimensija tas ir laiks.

- Trs savstapji perpendikulras telpas koordinu asis, un tm perpendikulra laika ass...

Gar, tievs, neglts, vi izstiepa savas gars rokas uz augu. Strain galva uz tiev kakla bija atmesta atpaka un acis aizvrtas. T vi stvja, nekustgi, aizvrtm acm un izstieptm rokm, k orestra dirients ilgas pauzes laik.

- Bet k priekstatt sev ceturto asi, kas perpendikulra trim? bikli vaicja viens no studentiem.

- O, tas ir oti viegli, ja em vr, ka t ir imaginra. T iet, lk, t...

Gars rokas ska nenoteikti kustties. Neviens neko nesaprata. Toties vi dabja iesauku Iedomt ass..

Kop t laika pagjis daudz gadu, es pabeidzu universittes fizikas fakultti. Piecos gados studenti pierada ne vien pie etrdimensiju telpas, bet ar pie 5-dimensiju, 10-dimensiju, n-dimensiju, bezgalga skaita dimensiju, Hilberta telpas, - pie visabstrakt-ko abstrakciju trakoanas. Neviens nema ts nopietni, visi domja, ka nekdas relas nozmes tm nav. Tm neticja, tpat k neviens neticja laika manai.

Bet reiz profesors Vireiskis (t Iedomto asi sauca stenb) atgdinja par sevi pavisam negaidt veid.

K zinms fizii teortii reti kad prtop par eksperimentatoriem. aunas mles apgal-vo, ka par teortiiem kst taisni tie fizii, kam rokas nav staj viet.

Un, lk, reiz uz konstruktoru biroju, kur es strdju, atbrauca viens blmis puisis un ska, mlei metoties, klstt, ka ms kavjot via universittes pastjuma izpildi. Puisis bija oti bls, oti nervozs, un, kad vi runja, via garie, tievie pirksti nemier-gi plucinja melnas auklias galu, kura viam vija kaklasaites viet.

Msu sekretre Aeka (Annia), viltgs srtvaidzis skuis, ilgi skatjs uz o aukliu un, vrsdams pie manis, pajautja: - Vitjuga (Vitja, Viktors), vai patiesi galvaspilst vriei tagad apavus or ar kaklasaitm?

Puisis apstulba, tri pavrs uz saviem apavienm, un via blo seju prklja sarkani plankumi. Man palika via l.

- Js neuztraucieties. Pasakiet, kas jums par pastjumu, unes tlt prbaudu.

- Pastjums? Ak j. Tas ir kvarca kupols, eksikators, profesora Vireiska

laboratorijai.

- Vireiskim? Iedomtajai asij?

Puia plns lpas saiebs smaid. Js viu pazstat?

- K nu ne! Klausjos lekcijas relativittes teorij.

Puisis ska tri mt ar galvu. Tas pats... Pastjums ir oti steidzams. Js pat nenojauat, cik steidzami vajadzgs is kupols...

Es parakjos rasjumos, pazvanju uz tehnisko dau, apvaicjos eksperimentlaj ceh un beidzot sazinjos ar realizcijas dau.

- Jaunais cilvk, - es vrsos pie apmekltja no universittes, - jsu kupols ir gatavs, iesaiots un rt tiks nostts uz preu staciju...

- Labi... oti labi...ataikai ziniet... Vai nevar ar lidmanu?

- Ko js! es izsaucos. Pirmkrt, tas ir drgi, bet, otrkrt, lgum...

- J, j, es zinu... vi nomurminja un atmeta ar roku.

Izejot no kabineta, vi piepei apstjs. Bet vai es varu kravu pavadt?

Es paraustju plecus. Droi vien, tikai kd?

Via pirksti atkal rs pie auklias, bet, paskatjies uz Aeku, vi ts atrva, noslpa aiz muguras un izgja.

Un te es atcerjos, ka teortii reti kad top par eksperimentatoriem, pielcu kjs un jooju puisim paka.

- Kur js esat apmeties? es jautju, pancis viu pie rdurvm.

- Pagaidm nekur.

- Iesim pie manis. Es dzvoju kopmtn, viens pats vesel desmit metru (kvadrtmetru) istab.

Vi pama savu emodniu, un ms skm soot pa msu ciemata viengo ielu.

- Ttad js strdjat pie Vireiska? J, pie viena iepazsimies. Viktors.

- Oegs. Strdju pie Vireiska.

- Kamd viam kupols? Vi tau ir teortiis.

- Bija. Tagad viam ir laboratorija.

- Ar ko vi nodarbojas?

- Nu t... Ar visvisdm lietm.

Skaidrs, es nospriedu. Slepenais darbs.

Ldz kopmtnei aizgjm klusjot.

- Iekrtojieties, k jums rtk. dnca pirmaj stv. Bet es aizskrieu sarunt ar dzelzceu, lai vii jums atauj braukt ldzi pavadt kravu.

- Ldzu!

Ar Oegu tikmies vlu vakar. Vi bija iekrtojies tukaj guviet un gulja, griestos skatdamies, rokas salicis aiz galvas.

- Sveiki!

- Labvakar!

- Viss krtb. Vilciens atiet desmitos no rta. Jums devios jbt pie stacijas deuranta.

Oegs atviegloti nopts.

- Ko js t uztraucaties kupola d, - es norbdamies teicu. Tam nekas nenotiks.

- Es ne kupola d, - nopts Oegs.

- Bet kd?

- Vireiskis... Redziet, vi...

- Nenomirs jsu Vireiskis, - es minju viu uzmundrint.

- K js teict?

Oegs pasljs un iepleta pret mani milzgas melnas acis.

- Es teicu, nenomirs, pagaids.

- Ttad js nezint?

- Ko?

Tagad jau es cieivros ai dvainaj puis.

- Ka Vireiskis...

- Miris?

Es pielcu no gultas.

- N-nezinu, n-nezinu, - nomurminja Oegs.

Kdu sekundi man liks, ka Vireiska ldzstrdnieks nav sti riktgs... Iestjs mokoa pauze. Un tad es izmuldju nepiedodamu mubu.

- Ja vi ir miris, tad viam uzspaut uz o kupolu, pat ja tas ir no kvarca...

Sekoja fantastiska reakcija. Oegs pielca no gultas k mea kais, mets man virs un kliedza:

- Meli! Man ar to nav nekda sakara! Un vl nav zinms, varbt vi ir dzvs! Vai vismaz bs dzvs... Vai atdzvosies!

Es steidzgi pieclos un sku rbties. Varbt aizskriet pc rsta?

Oegs strauji elpoja, seja bija prvrsta k necieams sps.

- Klusies, puis, nomierinies un paststi, kas tev par vainu. Varbt varu tev k paldzt...

Vi pki sauka. - Un tomr pie visa esmu vaings es.

Tas skanja k apsdzbas spriedums, pie tam neprsdzams.

Ms apsdmies ldzs, un es uzliku roku uz via trco pleca.

- Nu, ststi, - es ldzu pc iespjas maigk.

Pc ilgas pauzes vi ska, pavisam ukstus:

- Viss sks ar kustbu pa F asi...

- Pa asi?

- Nu j... Tas bija profesora jaunkais atkljums. F ass, varbt esat dzirdjis?

- No Vireiska es esmu dzirdjis par dadm asm. T ass, X ass, ass bez nosaukuma bet par F asi neesmu dzirdjis.

- Tas ir graujos atkljums. F nozm Forma.

- Forma? Nesaprotu.

- Katram fiziklam ermenim ir forma. J.

- forma var bt dada. Skaidrs.

- Formu var maint. Ar skaidrs.

- Visu viena un t paa ermea formu kopums veido blvu neprtrauktu kopu* jeb vl vienu dimensiju**, kur var pastvt fiziklais ermenis...

* Tas laikam ir no topoloijas. Sast.

** Kpc vienu? Bet labi, lai paliek. Sast.

- Tas jau ir mazk saprotams.

Oegs pavrs man ar nolu.

- Iedomjieties dzelzs kubu ar noteiktu masu.

- Iedomjos...

- Bet tagad iedomjieties, ka esat atradis pamienu, k no dzelzs gabala lipint visu ko, k no plastilna... Masa paliek t pati, dzelzs t pati, bet formai js varat pieirt jebkuru vrtbu.

- Vrtbu?

- J. Uz F ass katrai formai atbilst savs punkts, sava koordinte.

Tipiski Vireiska gjieni. Iedomt ass!

- Krtj abstrakcija? es pavpsnju.

- Nekas tamldzgs! Aparts bija uzbvts un izturja prbaudi...

Zem stikla kupola novieto ermeni, jebkdu. Koordinu skuma punktam atbilst st-voklis, kad enertisk lauka nav. Tlk js skat prvietot ermeni pa F asi - mainot lauka energosaturu un struktru. ermenis lni mains jsu acu priek...

Es sku neskaidri nojaust, par ko vi run.

- Deformties, k plastilns pirkstos?

- Taisni t. Katram energosaturam atbilst sava deformcija jeb savs punkts uz F ass...

Pki es visu sapratu.

- enili! Secgi prvietojot to, k js sakt, pa F asi, js varat no t dabt visu, ko vien var dabt, es domju, jebkuras formas?

- Taisni t!

- No dzelzs kuba var dabt lodi, elipsodu, gredzenu, spaini, riteni, stiepli, visu, visu, pie vienas un ts paas materila masas?

- Preczi t!

- Bet tas tau ir...

- Taisni t! mani prtrauca Oegs, un via acis iemirdzjs. Kad ms pirmoreiz to redzjm, ms domjm, ka nojgsimies, tik neticami tas bija. Iedomjieties, profe-sors lni grozja limbu ar iedam, kas atbilst F koordintm, un msu acu priek objekts izstieps un saspieds, locjs, ritinjs kamol, izkljs k plna loksne, vispr, uzveds k dzvs. Viss, ko vien var iedomties, plstoi prvrts cits cit, tas bija pasakains skats...

- Satriecoi! es izsaucos.

- Bet ar tas vl nav viss! Pats interesantkais notika kritiskajos punktos...

- Kas tie ir par punktiem?

- Pie oti liela energosatura ermenis izstieps smalk smalk pavedien, sabirza pulver, bet pc tam...

- Kas?

- Pc tam prvrts idrum, izkusa un visbeidzot iztvaikoja... Ts tau ar ir

formas idrums un gze...

- Vareni! es sajsm noukstju, iedomjies, ka ar tdu manu var reiz un uz

vi-siem laikiem atteikties no visiem darbgaldiem un iercm un no jebkura materila iz-gatavot visu, ko vien vajag. Vienkri uzgriez limbu uz vajadzgo punktu, un basta!

- Bet atpaka? es pki jautju.

- Var ar atpaka. Js grieat limbu pretji pulkstea rdtja virzienam, un ermenis, izejot caur vism formm otrd krtb, atgrieas koordinu skuma punkt, tas ir, sav skotnj form.

- Bet t tau ir revolcija! es izsaucos. Vireiskim ir jdod Nobea prmija!

Oega seja pki sadrma.

- Ak j... es vaingi noteicu.

- N, js laikam nek nezint. vi teica un nopts. Bet labi, izststu...

Lieta tda, ka... K lai jums to pasaka... Kad ermenis priet punkt, kas atbilst gzveida stvoklim, gzes spiediens un temperatra, dabiski, ir oti augsti.

- Es domju gan!

- J. Tad lk, kritiskajos punktos stikla kupoli biei plsa. Tad ms jums ar pastjm kvarca...

- Skaidrs. Stop! Kupoli plsa, un jsu ermenis iztvaikoja gais?

- N-ne glui. Mums tur ir automtika. Pirms katastrofas momenta gze tika autom-tiski prsknta metla balon... Ms uzstdjm jaunu kupolu un gzi lni laidm taj iek, vienlaikus atgrieot ermeni tuvk koordinu skuma punktam...

- Mj... Bet varja tau iznkt, ka daa gzes tomr aizlido vai ar paliek balon...

- T ar bija... ermenis, atgriezies koordinu skuma punkt, vienmr bija mazliet vieglks...

- Noplde?

- J. Vireiskis uzstja, ka kvarca kupols jizgatavo steidzgi. Bet ldz tam vi lika uzlikt limbam ierobeotju un drointju, kuri neautu ermenim pieemt kritisks formas... Drointju uzstdju es...

Es sajutu neskaidru trauksmi. Oegs, acis nodris, turpinja.

- Tas notika pirms nedas... Ms atncm uz laboratoriju uz pulksten desmitiem, Vireiskis parasti nca mintes desmit vlk. Bet paiet pusstunda, stunda, divas, un via nav... Viens no mums pievrsa uzmanbu tam, ka durvis uz kabinetu, kue stvja F-retranslators, ir va... F-retranslators, t sauc manu prvietoanai pa F asi. Es iegju kabinet un ilgi nevarju saprast, kas tur ir mainjies... Un pki ieraudzju... Spogulis!

- Spogulis?

- J. Ziniet, tds augsts, trimo... Agrk tas stvja str pie loga, bet tagad bija pie galda, blakus kupolam.

- Kd?

- Klausieties... Tad es ieraudzju, ka stikla kupols ir auga prplsis in ka metla balona manometrs rda 115 atmosfras... Un vl: tur, kur stvja mans drointjs, bija deguma pdas... Drosele sadegusi...

- ausmas, - es nez kpc noteicu, neko nesaprazdams. Bet kds tam sakars ar spoguli?

Vi gibja novrot pats sevi

- Kas?

- Vireiskis.

- Js jokojat...

- Nemaz... Kupols ir liels, divarpus metrs augsts, viens metrs diametr. Vi ielda taj un uzlika limbu automtisks grieans rem... Vi nolma pabraukt mazliet uz prieku pa F asi un atgriezties... Bet ierobeotjs un drointjs nenostrdja...

- Ak Dievs! es nenoturjos. Ttad Vireiskis...

- Ir dzelzs rezerves balon.

Es noskurinjos k no ledainas vja psmas.

- Kas tagad bs? es ukstus jautju.

- Steiudzami vajadzgs kvarca kupols.

- Js domjat?

- T ir pdj izredze...

- Bet ja nu bija noplde un daa no profesora jau... es mugi nosvilpos un pagrozju roku gais.

- Tad ir beigas...

Ms vairk nerunjm. Es apglos uz kojas un, tpat k Oegs, sku skatties griestos... Bet fantzija zmja ausmgas ainas. Ko profesors redzja spogul? Vrabt vi no gara un tieva bija kd etap tapis mazs un resns? Muskuains un platiem pleciem k atlts, neglts k Kvazimodo? Bet varbt uz F ass bija punkts, kur vi prvrts par sievieti? Teiksim, par Dokondu... Brr! Bet tlk? Vireiskis kuba form, ledusskapja form, auklas vai idruma form! J, idruma, kuru var ieliet pudel. Ja t saplss, Vireiskis ks par pei uz brua, un viu uz vism pusm izaksts kravas auto ritei! Ja idrums, tad taj visam jsajaucas, un tad nav nekdu cerbu ceojot atgriezt visu savs viets... Jo vairk, ja gze un vl noplde... Atgriezies koordinu skuma punkt, Iedomt ass var bt ar defektiem.

Nabaga Vireiskis! Nabaga Oegs! Visi nabadzii.

Un tomr tas ir enili prcietot ermeus pa F asi! Revolcija tehnoloij, saimniecb, transport!

Nezinu, cik pielietojumu F-translatoram es izdomju vien nakt.

Kad es iemigu,man sapos rdjs visdu ermeu formas, kuras priet cita cit, bet laiku pa laikam acu priek zibja Iedomts ass - Vireiska figra, viena no iespjamm formm bezgalgaj ce.

Diennakti pc tam, kad Oegs aizbrauca ar savu kupolu, es no via samu su telegrammu:

VISS KRTB. VI IR DZVS.

Es ldz im laikam nezinu, kas sti notika. Varbt viu izlaida no dzelzs balona un atgrieza koordinu skuma punkt? Bet varbt vi tur nemaz nebija bijis un bija izjokojis puius, kuri vilcinjs ar kvarca kupolu?

Par to man uzraksts Oegs soltaj vstul.

SASTDTJA PIEZME.

Ttad ceojumi fu (fzu) telp?

Tas ir viens no iespjamiem visprinjumiem laika ceojumam?

A51.

Henrihs ATOVS

GAIZIL GLIEMENCA

1976.06.16., brnu laikrakst "Пионерская правда"

Amatiertulkojums no krievu valodas

Reiz tvs uzdvinja man lielu gliemencu, vi to bija atvedis no tla reisa. T bija brnumaina gliemenca! Gluda k okena viu novirpinta, bet ar pieciem asiem dzelkiem. Uz vistrks gaizils virsmas bija izkliedti tumzili melni plankumi, bet uz dzelkiem dega sarkanas zvaigzntes. Atlika pielikt ausi pie gliemencas aurs spraugas un bija dzirdama okena balss. Es biei klausjos gliemencu. Liks, caur vja monotono alkou ir dzirdami saucieni un viu aksti. Man rads dvaina doma: vajag s skaas kaut k pastiprint, padart ts skaas. Es ros pie savm fizikas grmatm, lasju ts un prlasju, prdomjot katru vrdu. Tlk ncs pievrsties mijai un bioloijai. Es sapratu, ka dzirdu nevis okena balsi, bet gan tikai rezonanses skau: rjie troki liek svrstties gaisam gliemenc. Varbt vajadzja atteikties no naiv sapa, tau es ticju, ka varu lai ar kaut k savdk, ne tik vienkri dabt no gaizils gliemencas okena balsi. Es kuvu par fizii, mana specialitte ir cietvielu fizika. Es nodarbojos ar dislokcijm. Kad aug kristls, atomi izvietojas noteikt krtb. Tau darbojas rjie spki, mains temperatra, un rodas dislokcijas atkpes no regulr atomu izvietojuma. Mana laboratorija cents izaudzt lielus kristlus bez dislokcijm, jo ts krasi samazina metlu un sakausjumu izturbu. Tomr mani neatstja doma, ka dislokcijas t ir kristlu atmia, to vsture, tds pats signlu ieraksts k magnetofona lent. Dien es strdju, lai tiktu no dislokcijm va, bet vakaros paliku ilgk laboratorij un meklju pamienu, k sadzirdt s dislokcijas, k ts atdzvint, likt tm skant. Pagja daudzi gadi, un tikai onakt es pirmoreiz sadzirdju to, kas dislokciju valod ir ierakstts kalnu kristl. Es izdzirdu superaugsto spiedienu prkondrdoo mziku kristla dzimanu zemes dzls, es dzirdju svingo melodiju kristla auganu, dzirdju skarbos ritmus kristla kaujas dziesmu, tam pretojoties kalnu ieu prbdm zemes dzls... Pamiens ir atrasts, un tagad ms sadzirdsim dimantu un sniegprsliu balsis, dzirdsim smilti un sli. Saklaussim to, kas glabjas tkstou un tkstou kristlu atmi. Ir pieci no rta. Aust gaisma. Es beidzu drukt su atskaiti par eksperimentu. Sausa formulu un aprinu valoda, tr fizika. Bet es ticu, daudz kas mainsies, kad cilvki sadzirds kalnu un akmeu, ledus un smilts, ogu un rdu dzvo balsi. Es ticu, ka mainsies msu attieksme pret pasauli, kurai tik netaisngi ir dots aizvainojoais nosaukums nedzv daba.

A52.

Aleksandrs ABRAMOVS, Sergejs ABRAMOVS

IMPERATORA NA


Ты станешь

самой точною

наукою!

Ты станешь!

Ты должна!

Мы

так

хотим.

Роберт Рождественский,

История

Tu ksi

pati preczk

zintne!

Tu ksi!

Tev jtop!

Ms

t

gribam!


Roberts Rodestvenskis,

Vsture

## 1

Kriss nebija elts vai anglosaksis, bet gan trais krievs no Brjanskas apkaimes. Un pats via vrds bija sti krievisks, tiesa rets, pdj pusgadsimta laik aizmirsts un pat jaunlaultajiem parasti dvinm krievu personvrdu vrdnc nepiemints Hrisanfs. [Izklauss grieisks. Sast.] T vi ar skaidroja, kad viam jautja, kpc viu sauc angliski:

- Bet k tad sasint? Hriss? Iznk ldzgi Kristum [Krieviski Hristos. Sast.]. Tad nu mjs prtaisja - Kriss, t ar iegjs.

Krtiss pusdienoja Apvienoto vstures instittu vienpadsmitaj stv. Vienpadsmitais bija slavens ar Situ, gaas un zivju sinttikas degustatori. Tika apgalvots, ka Sitas garu partitra ir aska un daudzveidgka nek paam piekt stva kulinrijas efam, bet piektaj stv pusdienoja maistri un zintu doktori. Vadims, kur strdja pie kandidta disertcijas Tetra vstures institt, pusdienoja treaj stv, bet, iekr-dints no valodm par Sitas burvbu, prceoja uz vienpadsmito. [Mums ir viens zint-u doktora grds, PSRS bija divi kandidts un doktors un attiecgi bija jaizstv divas disertcijas. Dotais ststs ir rakstts PSRS. Sast.] Te vi ar ieoazins ar Krisu, reiz piesdies pie via galdia.

- Neemiet buti sarkanvn, - brdinja Kriss. Sita ir komandjum, bet bez vias te viss ir k sakota vate. Labk pastiet drzeus.

- Viss vienalga mija, - teica Vadims.

Kriss aizvainoti apklusa. Vien kvla slavas dziesma Sitas mkslai paldzja izpelnties via piedoanu. Galu gal Kriss aplojs un pie deserta pajautja Vadimam:

- Jsu institt nav grifonotkas. Kurp js ejat paklausties pagtni? Uz visprjo fondu? Tur tau nav neviena tra ieraksta viss ir pierkts.

- is tas ir kino audm, - bikli piezmja Vadims.

Kriss pavpsnja: vi zinja, kas ir kino audm.

- Mrija Pikforde pieeman pie vec Goldvina? aplins banket Londonas Olim-pij? Vai kas drusku vlks teiksim, Sofijas Lornas ilda ar savu prodjseru? Nieki! Atnciet pie manis. Pagjuaj ned es ierakstju Raelas viesizrdes Maskav. Gabali no Fdras, oti tri, gandrz bez fona, bet starpbrd dziesmia pusbals iereibu bariton. Droi vien bufet vai pie artistu durvm. Kaut kas td gar: Es redzju, k dievieti nesa uz debesm... etri virsnieki un piektais enerlis... Un tas viss, emiet vr, devipadsmit gadsimta vid. Bet ieraksts k konservatorij trs k eeu balsis!

[Interneta ai stst ar nav, un katrs ieraksts, k vecos laikos, ir lokalizts noteikt viet, un, lai to noklaustos, cilvkam ir tai viet jierodas... Sast.]

- Kas dekodja? Vadims jautja. Vi ne visai uzticjs grifoniskajiem ierakstiem.

- Kvjatkovskis, - teica Kriss.

Kvjatkovskis skaitjs labkais pagtnes balsu pazinjs. Vi tikpat k nekdgi atminja visgrtks ierakstu mklas, no kurm sen jau bija atteikuies specilisti. Ilgu laiku da mkla bija pirms desmit gadiem ieraksttais izncinoais Aleksandra Otr raksturojums. [Aleksandrs II Atbrvotjs (1818.-1881.) Krievijas cars (1856.-1881.), kur atcla dzimtbanu un veica virkni citu btiski svargu reformu, rkoda-mies samr lni, piesardzgi, bet var ar teikt, ka zinm mr nekonsekventi; gja boj teroristu sarkot atentt. Sast.] Grifonologi maldjs minjumos, kam pieder zem balss un ie nvgi dzlgie vrdi. Minja Hercenu, narodovoieus, eajevu. [Krievu t laika revolucionri, daudzi no viiem teroristi. Sast.] Bet tikai Kvjatkov-skis, noklausjies un saldzinjis tkstoiem ierakstu, spja preczi dekodt autoru. Tas izrdjs Aleksejevas raveln [Sava veida supercietums. Sast.] ieslodztais gvardes poruiks [Jaunk virsnieka dienesta pakpe. Sast.] Beidemans.

Kvjatkovska autoritte izkliedja visas Vadima aubas vi noticja Krisa grifono-tkai. T piederja Tikumu vstures instittam, bet Krisam bija atauts ierakstt visu, ko vi uzkatja par interesantu. Rezultt viam bija tdi nikumi, k Czara runa sent vai polemika starp Gladstonu un Dizraeli [Izcili XIX gadsimta otrs puses angu politii, premjerministri. Sast.] Anglijas prstvju palt. Apvienoto instittu saim Krisam bija stabili augsta reputcija. Tau viam par sevi runt nepatika, pozt zilajos ekrnos vi nemdza, bet saruns ar pazstamiem un nepazstamiem audm vi uzdevs par arhivru. K tdu viu pazina ar Sita, ldz ar viu iepazinies Vadims neatklja drauga inkognito.

- Bet js, izrds, esat slavenba, - via noteica, reiz pusdienu laik piesdusies pie viu galdia, - tikai es t ar nezinu kda. Kaut kdi grifonieraksti, grifonotka... Nek nesaprotu. Bet, kam jaut, bez matemtikas nemk izskaidrot.

- Msu izgltbas trkumi, - filozofiski piebilda Vadims. Dzejnieki aizvien vairk attlins no matemtikas, bet matemtii no dzejas. Bet tu, Kris, esi universls, tpc skaidro.

Ar meitenm Kriss bija kautrgs un valod neveikls, bet ar Situ jo pai. Un vispr vi neko nemcja krtgi izststt studenti viu izsvilptu. Lk, ar tagad, dzirdot Sitas jautjumu, Kriss bezpaldzgi pavrs Vadim. Tas iekji pavpsnja: Zns ir iemljies vai uz iemlans slieka? Lai pats tiek gal.

Kriss nopts un, atbalstu nesagaidjis, drosmgi mets biedjoaj skaidrojumu atvar.

- Nu k lai jums saka... Vispr jau tas ir vienkri. Vispirms Griins, pc tam Fonda... Vi apjucis pavrs apkrt, k lektors, mekljot kinoprojektora pogu. Kopum t ir nedziestoo skaas viu teorija... ja, teiksim, tos izvelk ldz 30 decibelu lmenim...

Kriss vienmui zelja vrdus, pldamies pa savam izskaidrot gadsimta lielk atkljuma btbu. Vadims pie sevis nosmjs, ka tagad Kriss atgdina Szifu, kas nomkts vro savu lejup ripojoo akmeni. Szifs paliek Szifs, - vi nodomja, - bet Sita tlt aizies. Jglbj zintne.

- Varbt labk matemtiski, - nomurminja Kriss. Saprotiet, ir tda formula...

- Pagaidi, - prtrauca Vadims. Sitai formula ir tas pats, kas mums garu paletes ingredienti. Tu atpties, bet es patulkou....

Vispr viss ir daudz saretk nek noburkja Kriss. Klausieties uzmangi. Viss sks pagju gadsimta beigs sniegotajos Alpos, aizgruvu, ldz tam nevienam nepazstam al. Alu atrada speleologs [Alu ptnieks. Sast.] Bergonj, steigus nolaids taj, staigja-klda pa to, priecjs par stalakttiem un pki ieraudzja, ka izejas nav.

- K t nav? ieinteresjs Sita.

- Lk, t ar nav. Trivils nogruvums, Siti, alpnistu un speleologu briesmas. Par laimi, viam bija ldzi telesakarnieks un stars portatvs aparti aizgruvuma

biezuma noteikanai.

Vi to iesldza un izdzirdja balsis. oti vjas, tik tikko iziramas, ldzgas skattju zles troksnim starpbrd. Ala saukstjs un sarunjs simtiem vrieu un sievieu balss. Stipri traucja fons te prkons, te vieni, te automobia sirnas kaucieni, te zvanu skaas, tlas un tuvas.

Prsteigtais speleologs izsldza apartu un viss apklusa. Iesldza no jauna, un balsis al atkal atbildja.

Bergonj nebija mistiis, tau materilistiski izskaidrot o fenomenu vi nevarja. Aismirsis par telesakariem un par to, ka viu jau mekl, zintnieks ska eksperimen-tt.

Pc pusstundas vi jau zinja, ka lietas btba nav apart, bet vien t da amplifer, kas paaugstina viu frekvenci. Tas bija vi, kas no alas liel klusuma dabja r visas s dvains skaas un balsis, pastiprinja ts un va pat izirt vrdus: te angu, te franu, te nezinms valods.

Kad zintnieku beidzot atrada, izrdjs, ka amplifers ir strdjis neparastos apstkos paaugstintas radioaktivittes zon. Lk, te ar pardjs uz skatuves krievu fiziis Nikolajs Griins un teortiski pamatoja Bergonj efektu.

Eksperimentjot al un laboratorij, vi atklja, ka skaas vii atmosfr neizdziest pilnb, bat gan kustas ar pastvgu amplitdu un frekvenci, kuras tuvojas nullei. [Nesaprotu: manuprt, vai nu ir pastvga, vai tuvojas nullei. Varbt pastvgs ir domts tikai pats kustbas fakts? Vai ar domts, ka ir tuvu nullei, bet nevis nemitgi tuvojas tai? Sast.]

Atgriezenisks saiknes de, kura uztur s svrstbas pie dzvbas, ir pati atmosfra. T ir tda k skau putra, k planktons oken. Viss ir. Gan pirms arheja [Viens no paiem senkajiem Zemes eoloisks vstutes posmiem. Sast.] katastrofas, gan juras perioda [Dinozauru lielk uzplaukuma laikmets. Sast.] dungu balsis, un visi automobiu signli, kdi jebkad ir skanjui, un visi telefonu zvani, kdi vien ir zvanjui, un visu pu, zobenu un virtuves nau inda, un visu karu troksnis kop pasaules radanas, un visas cilvku runas skaas viss valods un dialektos. Pat ne triljoni [1012] un ne kvintiljoni [1018], bet kaut kdi neskaitmi daudzumi skau viu, kuri cits ar citu nesaplst.

Jo neviena skaa nemirst, Siti. Medbs iekliedzs alu cilvks un ldz im laikam kliedz; teica runu Cicerons un t lido apkrt pasaulei jau divus tkstous gadu. Pagtnes diie aktieri un lielie tribni ir sen satrunjui savos zrkos bet viss, ko vii ir kdreiz teikui, vl skan, un ar msu ppana nemirs, bet paliks ter un var tikt ierakstta un atskaota pc tksto gadiem.

Un visu to mums ir atkljis Bergonj amplifers, kur pacla mgs skaas ldz dzirdambas slieksnim, ldz tiem trsdesmit decibeliem, kas js nobiedja.

oreiz decibeli Situ neizbiedja. Bet Kriss klausjs ar neslptu skaudbu: tik brvi vi varja runt tikai sav ierakstu studij, un ir tad vl ne t! Bet Vadims, mazliet zm-damies, - viam jau bija pazstama pagtnes lielo aktieru intonciju bagtba si pabeidza atstu.

Vi pieminja angli Fondu, kur uzkonstruja apartu nemirstoo skau

ierakstanai, paststja, k, mekljot jaunu terminu, savienoja divus Griina un Fondas vrdus un k is termins papildinja internacionlo vrdncu. Uzriet vrdnc burtu G un lasiet: grifons, grifonieraksts, grifonogramma, grifonotka un pat grifonoloija. T rads zintne, kas nosaka, kuram pieder noert frze, runa, sarunas, apspriedes vai izrdes fragments.

- Un ievrojiet, - piebilda Vadims, - t nav vienkri tdu noertu skau glabtuve. Tas ir templis, kur ts iegst no atmosfras un kur svtdarbojas augstkais ierakstu prieateris.

Kriss saviebs: tdi joki viam nepatika.

- Nedusmojieties, augstkais priesteri, - teica Sita. Es visu sapratu. Un mana zikrba nav vis mietpilsoniska, bet gan zintniska. Js man paldzsiet.

- K? brnjs Kriss.

- Es interesjos par senu aizmirstu dienu receptm. Septipadsmitais astopadsmi-tais gadsimts.Jo pai franu klosteru kulinrija. Receptes tolaik nepierakstja, nodeva tlk mutiski. Bet ja skaas nemirst...

- Skaidrs, - teica Kriss.

- Var devipadsmit gadsimta beigas. Pterpils Donons vai Maskavas Ermita. Vai, pieemsim, amatieru novcijas. Ir oti interesantas, piemram, zubriks. To idomja Maz tetra aktieris Kimovs...

- Lasju, - apstiprinja Vadims. Piemints kdos memuros.

- Bet recepte nav minta. Miniet noert. Vai grti?

Kriss ska domt.

- Visgrtkais ir uzmint vilni. Mikroskala pieauj ldz divsimt minjumiem mint. Var ar biek, tau vajag ieklausties... Bet gribat, pajautsim viam paam? vi piemetinja nesaprotam daudznozmgum. K js teict - Kimovs?

Sita un Vadims saskatjs: varbt Kriss prteicies? Bet vi jau piecls.

- Es nezinu, kad varuizpildt jsu lgumu, Sita. Bet es to noteikti izpildu.

Un aizgja.

- Ko vi gribja pateikt? jautja Sita Vadimam.

- Varbt vi domja izteikumu atlasi?

- Kdu atlasi?

- Daudzkrtjus minjumus uz viena via. Es viam vakar pajautu.

Tau ne aj, ne nkamajs diens pajautt Krisam neiznca. Vi nebija sasnie-dzams. damzl vi neiegriezs pusdienas un vakarias viam piegdja pa termokanliem. Kad Vadims viam zvanja, pie telefona pieslgtais automts piekljgi atbildja, ka veckais eksperimentators ir ierakst un viu nevar trauct. Vadims minja ieiett pie via pats, bet virs Krisa svtncas durvm dega signls: Klusumu! Notiek ieraksts! Un ar paas durvis nevrs va, lai gan parasti ts automtiski atvrs, ldzko Vadims tm piegja klt: to elektroniskaj atmi bija via attls. Krisa mjs atkrtojs tas pats, bet uz pneimatiskaj past nostto zmti vi atbildja, ka atsauksies, tikldz atbrvosies. Ncs gaidt.

Pc kdm divm nedm Kriss pardjs damzl, vl vairk novjjis un izspris; pc via teikt, vi pat nakojis sav studij.

- Zubriku nenoru, bet kaut ko tomr dabju, - vi teica un iedeva degustatoru karalienei garenu, gar malm perfortu kartti. T ir unikla Gurjeva putras recepte. Ne t, kas pavrgrmats, bet oriinl, kuru pats autors izststja kd banket. Kas tas par Gurjevu, js, protams, nezint. Viengi putra ir glbusi no aizmirstbas Aleksandra Pirm finanu ministru.

K Kriss ir to izmakerjis no skau okena daudzu kilometru dzlm, cik tkstou minjumu veicis, lai atrastu to viengo pilti, kas varja iepriecint Situ? o jautju-mu Vadims sev uzdeva visu laiku bet, kad Sita aizgja, pajautja pavisam ko citu.

- Parunt ar viu t ar neizdevs?

- Ar ko?

- Es vienkri atcerjos tavu soljumu Sitai.

- Neizdevs, - atcirta Kriss un piebilda, btb neko neizskaidrodams:

- UN nebija ar vrts. Nolojama un niecga personba, k teica Paikovskis.

[Ilfa un Petrova satrisk romna Zelta te varonis, kur reizm lietoja o teicienu cilvku raksturoanai. Sast.]

## 2

Paskaidrojumu Vadims dzirdja vlk, kad ienca paklausties Krisa ierakstto Jermolovu. [Leendra krievu aktrise. Sast.] Via kop ar Juinu un ekovsku splja Skriba dens glz. Vadims zinja no tetra memuriem, ka izrde

Mazaj tetr gja gandrz simt gadu, nomainoties vairkm skatuves paaudzm. Krisa ieraksttais fragments acmredzot bija no divdesmit gadsimta skuma.

T tik tiem bija aktieru meistarbas uguoana ar spdoiem dialogiem, neatkrto-jamm intoncijm u pauzm. T jau sen nebija splts, un ne tikai tpc, ka tetri un kino bija nomainjuas jaunas izru formas ar jaunu artistisko tehniku, bija mai-njusies pati valoda, runas uzbve, komponenti un ritms. Bet s balsis no pagtnes pakva sev gan ar skanjuma spku, gan ar aizmirstu valodas skaistumu. Vadims klausjs tajs k mzik.

- Tev gan ir interesanta profesija, Kris, - vi teica ne bez skaudbas.

Kriss nopts. Tas k kuram. Man vairs n.

- Koet.

- Kd gan? Viss ir izsmelts. Es jau domju par ko citu.

- Par ko?

Kriss atbildja ne uzreiz, it k auboties, teikt vai n.

- Kda ir tava attieksme pret spiritismu? vi pki vaicja.

Jautjums ita tik negaidts un bezjdzgs, ka Vadims nesaprata, vai Kriss joko, vai n.

- Nemirkini, - zobgalgi precizja Kriss. Tiei pret spiritismu. Tu neesi prklaus-jies.

- K Engelsam, - Vadims paraustja plecus. Varu nocitt.

[Frdrihs Engelss (1820.-1895.) ievrojams Eiropas filozofs materilists un

politiskais domtjs, marksisma ldzautors. Sast.]

- Nevajag. Pati meongk mticba, atceros. Un vl daudz ko atceros. arlat-nisms, mediju bldgas kombincijas, pat industrija ltticgu muu krpanai piepami viesi no aizkapa pasaules un grozmi vi. Izgltbas augus ar esmu lasjis.

[eva Tolstoja komdija (1890.). Sast.]

Bet vai tu esi uzdevis sev jautjumu: kpc ar spiritismu aizrvs ar viens otrs no-pietns cilvks? Piemram, Krkss, sava laika ievrojams zintnieks fiziis.

- Vai maz tolaik zintn bija deistu un mistiu? Tu vl atceries viduslaikus.

- Krkss nav viduslaiki. Un Konans Doils nav viduslaiki. Ne dis, bet diezgan racio-nls rakstnieks. Bet galdius grozja. Kpc?

- Bet vai tu neesi prpljies? piesardzgi jautja Vadims. No uzmcgm idejm tagad tiek va viegli un tri. Viens encefalogna seanss.

Kriss neatbildja, preczk, atbildja mazliet vlk un ne pc btbas. Vi paspljs ar pirkstiem pa glabtavas pulti, sastdja vajadzgo indeksu, un kaut kur kaimiu zl mekljamais kristli automtiski piesldzs atskaoanas tklam.

- Noklausies to uzmangi, - teica Kriss, - tas ir spiritisk seansa ieraksts pie kaza Vadboska Sanktpterburg 1901. gad. Starp citu, teicams ieraksts, trba nulle, komats, devii. Bet tev laikam bs pai interesanti, ka starp dalbniekiem ir vairki eizarisko tetru aktieri. Ar medijs ir korifejs, lai ar nav no dikajiem, Aleksandrin-kas aktieris Fbihs. Spiritiem vi, starp citu, ir slavenba un vispr tiem laikiem redza-ma persona. Gadus piecus agrk aiz greizsirdbas nogalinjis sievu un zvrinto tiesas attaisnots. Sieva t paa tetra aktrise Kareina-Beska, par viu vstur kaut kas ir, tu droi vien atceries. Tu neobies, viss ir prbaudts. Pats dekodju.

Vi iesldza skau, un istab it k no tlienes atskanja balsis un smiekli. Skum tikko dzirdami,gandrz neizirami, tie skanja arvien tuvk un skak it k ar tiem ienktu cilvki, smiedamies un sarundamies. Nepagja ne pusminte, un Vadims jau skaidri izra ai daudzbalsb:

- Ldzu, ldzu, kungi, iekrtojieties.

- Oi, cik daudz sveu! Pat septiuburis.

- K baznc.

Un prmetos uksts:

- Nevajag tdus saldzinjumus, uba.

Cilvki acmredzot izvietojs pa visu istabu; balsis jau skanja no visurienes.

- Pie galda, kungi. Ldzu.

- Es neredzu bodias, jsu spoba.

- odien bez bodias.

- Ttad odien bs kaut kas pas, j?

- Vai tiem dvseu saskarsme?

- Oi!

Bet no istabas stra piesardzgs un skaidri zobgalgs uksts:

- Via spoba odien dvaini uzvedas. Tu tici?

- Cst... tomr mecents.

- Bet vakarias bs?

Vl viena balss pie galda:

- Bet kur ir Fbihs? Arkdij vovi!

- Esmu eit, kungi.

-Js paliekat uz dvna? Tik tlu?

- Ir jbt distancei, kungi. Starp dzvo pasauli un aizkapa pasauli. Samtaina balss modulja, spljs ar intoncijm.

- Vai var neizdzst sveces? Es baidos.

- Nekd gadjum. Atstjiet tikai vienu sveci. Kaut kur tlk str.

Kundziska saimnieka balss pie galda:

- Jsu vrds ir likums, Arkdij vovi. Es tlt pazvanu namzinim.

- Kd, jsu spoba? Ms tli pai. Moment.

- Dzs, Rodion.

Soi istab. Papdu klaudzieni. Spiedziens.

- Ai! Apdedzinju pirkstu.

- Sdieties, draiskule.

Un atkal uzmanbas izlutint viesa moduljos intoncijas.

- Rokas uz galda, kungi. d. Neprtrauciet to, kamr esesmu trans. Un sumu. Es iemiegu tri... mint, divs... Kad jutsiet kda kltbtni istab, varat jautt. Auan vl: palgu nejokot. Neticba izjauc transcendentlo sakaru. T, pie lietas, kungi... Skam.

Iestjs klusums, kur bija dzirdama krekana, kstja krsli, kds smagi astmatiski elpoja.

Vadims ar aizvrtm acm stdjs priek saimnieku ar sirmu spnieu brdiu un izlaidgu skatienu, via viesus aktierus ar ne prk rpgi notrta grima pdm sej un mediju ar iekrituiem vaigiem un nervozi raustoos neirastnia muti. Vi pat varja mint, kur s is augstks sabiedrbas bldis un kur atrodas vieng nenodzst svece.

- Nespiediet t manu roku sp, - vi izdzirdja apspiestu sievietes ukstu.

- Klusk

Un atkal krekstos un kstos klusums.

- Kam tev putra? Vadims jautja.

- Pagaidi, - brdinja Kriss. Klausies.

Un tlt pat kaza replika:

- Es jtu kda kltbtni. Vi ir starp mums.

- Kur, kur?

- Oi!

- Klusk!

Caur klusumu vl viena, acmredzami sievietes balss, bet klusinta, it k ekranta:

- Kur es esmu?

- Js esat viesos pie manis. Es esmu kazs Vadboskis.

Pieklusint sievietes balss atbildja tai pa monotonaj, nedzvaj manier:

- Mans kazi... tik labsirdgs. Nekad nedusmojas... Piedod pat manu aizrauanos ar Zigiju... Bet uz dzimumdienu... uzdvinja tik brnigu kulonu... Ahtu ar briljantiem. Un Arkdijs pat nesadusmojs...

Un tlt pat pie galda satraukts kluss uksts:

- Dieva vrds, es viu pazstu!

- Katrna!

- Via js atceras, jsu spoba!

- Kungs Dievs, cik briesmgi!

- Jekaterina Petrovna, eit visi ir jsu draugi...

Atkal klusint monoton balss:

- Vai tad man ir draugi? Mani visi neieredz. Visi ukst Arkdijam. Par mani un Zigiju.

Un atkal uksti pie galda:

- Kas ir Zigijs?

- Sigizmunds, vi tad nezini?

- Kds Sigizmunds?

- Kornets Vieveckis, galvia! Kura d via ar tika nogalinta.

- Kur, Arkdijs?

- Bet kur tad vl? Es vai?

- Klusk! Via atkal run. Dzirdat?

- ...vakar Arkdijs ms redzja uz evas prospekta. Braucam ar vaoni. Zigijs piecls stvus, un es pazinu Arkdiju... Vi stvja pie Jeisejeva veikala vitrnas... Js nesakiet viam, par kazu vi nek nezina... Un Zigijs ar nezina... Vi ir mutis, vi pat nenojau, ka pavasari ms ar kazu aizbraucam uz Vi...

Apmulsums pie galda.

- T nav taisnba, kungi.

- Dvseles nemelo, jsu spoba.

- Ms js nenodosim, kaz.

- Un bez tam vi gu.

- Bet t nav taisnba, Dieva vrds, nav taisnba! Es nekad nevienam...

- Jekaterina Petrovna!

Klusums.

- Js esat eit, Katrn?

Klusums. Pc tam dzirdams, k tiek atbdts krsls.

- Doktor, js prtrauct di.

- Savienojiet to bez manis. Es eju pie via.

- Nedariet to, doktor. Js aizbiedsit viu!

- Vienalga. Man jprbauda.Vi negu. Es neticu.

Soi, minte klusums un izbrnta balss no tlienes:

- Iedomjieties, kungi, gu. Pulss palnints.

Kriss noklikinja sldzi.

- Tlk prtraukumi. Fons. Es izsldzu.

Vadims klusja.

- Nu, ko teiksi?

- Neko.

- Un tomr?

- Balagns.

- Un medijs?

- Tad ta mkla! Bldis un vderruntjs.

- Bet doktors?

- Viena banda.

- T... Bet vai tu pievrsi uzmanbu tam, ka Fbihs nezinja par vias attiecbm ar kazu? Jo vairk par braucienu uz Vi?

- Kas tics, - teica Vadims. Sens ststs.

Kriss mklaini un viltgi pasmaidja.

- Tad pajautsim viam paam.

Par ko vi? nodomja Vadims.

Bet Kriss jau paskaidroja:

- Tlt uzrkosim vl vienu spiritisko seansu. Es medija viet. Bet tu jaut.

- Kam?

- Tli dzirdsi. Es tikai izslgu gaismu, k pienkas krtg spiritisk seans.

Vadims zobgalgi paraustja plecus, bet Kriss to jau neredzja. Istaba iegrima tums, dega viengi sarkans un zas indikatoru uguntias uz Krisa paneiem. Traks, - atkal nodomja Vadims, - skaidri traks. Te nekds encefalogns vairs neldzs.

- Kur gaida mani, kungi? no tumsas atskanja pazstam balss.

Vadims to bija tik tikko dzirdjis samtain publikas mlua balss, kura spljs ar intoncijm.

Bet kd veid? Jauns ieraksts?

- Atbildi, tev jaut, - paukstja Kriss.

- Mediji nerun, - atcirta Vadims.

Vi vrss pie Krisa, tau atbildja t pati balss no tumsas:

- Patlaban es neesmu trans. Es vienkri domju. Es vienmr domju par viu, kad esmu viens.

Vadims pat satrks. Kur no mums ir jucis? Bet, ja es tomr pajautu, - vi atbilds vai n? Un vi pajautja:

- Par ko js viu nogalinjt?

- Melga, - atbildja balss ar noptu. Nomocja mani ar o kornetu.

Vadims padomja un pajautja vl;

- Bet vai js zinjt par vias attiecbm ar kazu?

- Par kulonu? Protams.

- Ne tikai par kulonu. Piemram, par braucienu uz Vi.

- Par ko?

- Vii tau taisjs braukt uz rzemm. Uz Franciju.

- Izmuldts.

- Bet js par to zinjt?

- Pirmo reizi dzirdu.

- Dvaini, - teica Vadims, - js tau par to runjt spiritiskaj seans.

- Kur?

- Pie kaza Vadboska.

Balss iesmjs glui k pret sdos cilvks.

- Seansos es gandrz nerunju. Transcendentlais sakars prasa pirms transa klusjot koncentrties.

- Bet transa laik?

- Es, dabiski, guu.

Ir vai nav nerti pateikt viam, ka es uzskatu viu par krpnieku? Velns ar viu, pateiku. Bez tam tas droi vien ir kds Krisa triks nodomja Vadims un pateica skai:

- Par braucienu uz Vi teica it k jsu sievas gars, tau, atvainojiet mani, es gariem neticu.

- Daudzi netic, - vienaldzgi atsaucs balss. Birovka [Acmredzot pazstamais laik-raksts Birevie vedomosti Biras Zias. Sast.] pat iespieda raksteli. Kpc es seansos izsaucu viengi savas bijus sievas garu? Tpc, sak, ka mani ldz pat im laikam moka sirdsapzia. Un gars, sak, nav gars, bet es pats runju ar sevi.

Tikai tas viss nav taisnba: es nevienu nekrpju. Par Katju es tiem domju: vai man bija tiesbas viu nogalint? Man ir bezmiegs, nakts es neguu... Apguos un domju, domju... Un runjos ar viu. Ne ar garu, protams, bet ar iedomtu sarunas biedru. Bet seansos es guu. Un, kad man pc tam ststa, ka dzirdjui nelaies balsi, pat runjui ar viu par to un to, es tikai raustu plecus: gulju, nedzirdju, neatceros. Un es tiem neatceros. Es esmu minjis atdarint Katjas balsi, bet tikai vienatn un, manuprt, neveiksmgi. Bet seansos kd? Es neesmu vderruntjs un ar naudu par to neemu...


Kriss tums piegrda Vadimam. Nu un k?

- Droi vien melo. Vai ar tu melo. Vai vl kds melo! Vadimam izlauzs sen krjies aizkaitinjums.

- Es esmu noguris, kungi, - noteica balss.

Tums kaut kas noklikja: acmredzot Kriss izsldza skau. Pc tam uzdegs gaisma.

- Viss, - Kriss teica. Seanss ir beidzies. Gars ir atstjis s zemes robeas.

Vadims pirmaj moment pat neattapa ko atbildt tik oti vi bija apmulsis no notiku. Un tagad apgaismotaj istab nekas neliecinja par balss materilo izcelsmi. Vi velti meklja acm ko jaunu, kas agrk eit nebtu bijis, - kdu jaunu apartu, ekrnu, pulti vai skaruni. Varbt runjos robots? N, viss bija pa vecam: nekas nebija ncxis klt, nekas nebija mainjis vietu.

Acm redzot, tas bija raidjums no glabtuves. Bet taj ir tikai grifonierakstu kristli. Kur tad skanja balss vai ierakst? Dvains ieraksts. Vai sarunas fru monta ar specili aprintm pauzm, ar pai izvltm atbildm uz iepriek sagatavotiem jautjumiem? Bet jautjumus uzdeva Vadims pc savas izvles!

Vi auga neizskaidrojamas pardbas neatzstoa cilvka nepacietgais protests.

- Kas tas bija? vi jautja.

- Dvseu saruna.

- Nelaid mui. Jauns ieraksts?

- Ar ierakstu nesarunjas, to noklauss.

- Vienalga neticu. Tas ir kds mehnisks triks.

- Robots vderruntjs, - iesmjs Kriss.

- Nesmejies. Vai tu pats runji, j?

- Bet ja nu tiem? Pieem, ka es esmu medijs. Tas tau bija sts spiritisks seanss.

- Spiritiska izjokoana! iekliedzs Vadims. Mistific laborantes, bet es tam esmu jau par vecu.

Vi piecls, aizvainots un nikns. Viam t ar neizdevs izskaidrot notikuo.

- Sdies, - Kriss draudzgi iebdja viu krsl. No visa, ko tu te saburkji, pareizs ir tikai viens vrds mehnisks. Bet tas nav triks vai bldba. T ir zintne. Ne grifonoloija - cita zintne. Ms esam pie jaunas zintnes slieka, vect.

Vadims klusu atvra un aizvra muti. Vi jau saprata, ka Kriss nejoko.

- Varbt esmu jucis vai vienkri kretns, - vi beidzot noteica, - bet es neko nesapratu.

- Tu neesi jucis un, visdrzk, neesi kretns, - Kriss runja bez smaida. ai zintnei vl nav nosaukuma, un eit notikus saruna ar tavu ldzdalbu tas ir s zintnes pirmais publiskais eksperiments. Ldz im es eksperimentju vienatn.

- K?

- Izsaucu garus. Nedusmojies, es vienkri izldju prmra sasprindzinjumu. ai zintnei vl pat nosaukuma nav neesmu izdomjis. Bet ts pamat ir spiritisms. Netaisi lielas acis es nejokoju. Ne spiritisms k pardba, ar ko saistti vairk nek simts gadi dulluma, krpanu un bldbu, - bet, ja gribi, k impulss idejai, ldzgi k tona bols.

[Pc leendas, krtoa bola vrojums kalpoja par trigeri domu dei, kas noveda tonu pie vispasaules gravitcijas likuma atklanas, t teikt, tuk viet. stenb ce uz o likumu bija daudz garks, pakpeniskks un likumsakargks, un to veica ne jau tons viens pats. Via skolotjs Roberts Huks bija pat ticis ai ce tik tlu, ka uzskatja sevi par sto atkljju, bet tonu par plaiatoru, kur neko btisku nav klt pielicis... tons par likuma atkljju tiek uzskatts pelnti, bet nejaubai ar bolu atkljums piedvts nepelnti. Tau plaai publikai, pat zintnieku aprinds, patk brnumu ststi, nevis rels zintnes vstures un atkljumu loikas analze... Sast.]

Tu tikai neprtrauc mani [Atvaino, nenoturjos. Sast.], citdi es zaudu galveno pavedienu un sapos atkps.

Tad lk, sav darb es pats biei vien dekodju ierakstus, rakjos vecos arhvos. Reiz kaut k uzgju Rbusu, vai nu Maskavas, vai Pterburgas spiritu urnlu, pc tam aiz zikrbas prirstju angu Spiritualistic Journal.

Un ievroju vienu apstkli. Izrds, ne visi, bet tikai dai mediji minja savienot savus klientus ar aizkapa pasauli. Un ir bijui gadjumi, kad t saucamie dio nelaiu gari seansos vstjui diezgan sakargi un kompetenti, emot vr viu profesiju, rangu un viu laiku.

Nevienu, izemot spiritisma adeptus, da veida ziojumi neieinteresja; zintne tiem likumsakargi gja garm. Bet es uzdevu sev jautjumu: Un ja nu ajos ziojumos ir kaut daia patiesbas, kad mediji nevienu nekrpa, bet atrads, teiksim, teleptisk trans, uztverot sava veida ps-vstjumus no pagtnes?

- Tas nu gan ir piemumi, - teica Vadims.

- Bet es to izdarju. Ldz pat im laikam, draugs Horcij, nav novecojusi Hamleta replika par nezinmo zintn. Zintne nav rehabilitjusi ne Senermnu, ne Kaliostro, tau is tas viu darbb nekdi nav izskaidrojams viengi ar hipnozi un arlatnismu.

Ja bezdibengaj Laika up neizdziest cilvka runas skaas, tad varbt neizdziest ar domas?

Skaa ir vii - bet doma ar ir vii. Pirmos rada mehnisks svrstbas, otros msu smadzeu nu impulsi. Un, ja Griina likums par nedziestoajiem skau viiem ir piemrojams teleptijai, tad ir iespjams radt apartu, kas ieraksttu dus ps-vstjumus no pagtnes.

- Tau cilvks dom ar ar tliem, - aubjs Vadims. K tu tos ierakstsi?

- Nek. Bet vrdos izteiktu domu ierakstt var. Un, iedomjies, tas nemaz nav tik milzgi sareti: tas pats amplifera princips.

Pie tam aparts izrdjs pai jtgs pret supersasprindzintu smadzeu darbbu, kda reizm rada milzgas domu kopas nu k lai tev to pasaka? sava veida psihogalaktikas.

Nesmaidi, es neesmu dzejnieks. is jdziens no citas operas eit ir oti viet. Tiei galaktikas, informcijas pasaules zvaigu sistmas, informcijas, kuru izmantoja un ar kuru apmainjs cilvce vis savas apzings dzves laik.

das galaktikas veidojas intensvas radoas darbbas procesos, vienatnes, ieslodzjuma vai slimbas periodos, kad cilvks ir nolemts ilgstoai izolcijai.

Iedomjies piespiedu vientulbas niju, k neredzgais Miltons vai nedzirdgais Bthovens, domu galaktikas.

Man ts uztaustt neizdevs: prk nedroi vl strd pats ierakstu aparts, bet t noskaoana ir vl saretka.

Tomr man izdevs ierakstt kdu nezinmu ieslodzto Romas Sv. Eea pil, pc tam es atklju Fbihu un pdj pusgad Napoleonu. Lk, paklausies...

Vadims vienmr bija tksminjies par Krisa darba galdu, kur mijs dadu krsu un formu metla un plastika panei. Kdu tik zmju nebija uz iem paneiem romieu un arbu cipari, latu un grieu alfabts, matemtiski simboli! oreiz izvirzjs priek miniatrs panelis ar zeltainu atspdumu un diskveida sistmu

zmju kombinciju uzgrieanai.

- Nebrnies par ieraksta nesakargo jgu, - teica Kriss. T vl nav runa. Doma biei vien mdz bt haotiska, asociatva, pie tam asocicijas nereti ir saprotamas viengi domtjam paam. Un pievrs uzmanbu pauzm: tur asociciju d iesprauas redzes tls.

Vi iesldza ierakstu.

- Protams, ka vaings ir Gru nespja pankt prus... vienu pau Velingtonu es nospiestu k muu... labaj flang Ugumonas pils... pa kreisi Sen-ana, jo vairk pa kreisi, jo augstks, bet aizmugur Suaj mes - vispr nav, kur atkpties... un Neijs tik veiksmgi ska uzbrukumu... bet Gru gaidja pavli... idiots... pavlm klans prefektras rakstvedis, bet karavadonis dom... tikai muis varja nesaprast, ka atkrtojas Marengo situcija... viam vajadztu Dez prdrobu, tas saprata un atnca laik... bet Burmons ir vienkri maita... kpc t sp kuis... Ko es du? J, j, Burmons... zem Neija tiek noauts piektais zirgs, bet tas aklis prdod imperatoru... bet pc tam smjs, ka es varju gult kanondes laik... bet mani neapturami vilka uz miegu, k vakar pie akmeiem... gult, gult un te pieem nu vsturiskus lmumus...

- Skaidra hipotonija, - teica Kriss, izmantojot pauzi. Viena ksenogna tablete, un kas zin, k btu beigusies Vaterlo kauja. Izslgt? vi jautja un, atbildi negaidot, nospieda pogu. Tlk migla, viss sajaukts.

- Bet kd sakar te Vaterlo kauja?

- Vi tau to atceras. enerlis Dez viu izglba pie Marengo: paspja pienkt laik. Bet Gru pie Vaterlo nesteidzs. Gaidja pavli. Taktisks prrins. Bet Napoleons jau bija slims un nevar to aizmirst. Tdu ierakstu man ir tkstoiem. Meloju: desmitiem tkstou. Bet tie ir miljoni nervu nu impulsu. No viena paa Bonaparta, - Kriss nopts. Tikai kpc? Lai kdam savdniekam paldztu precizt di imperatora biogrfiju?

Kaut kas Krisa ton darja Vadimu uzmangu. Vi, liekas, pats nesaprot, cik tas ir enili. Jau tikai domanas ieraksts vien. Bet Fbihs? K tad var sarunties ar ierakstu?

Vi to atkrtoja skai.

- Nevar, protams, - piekrita Kriss. Saskarsmes, komunikcijas nebija un ar mnevarja bt.

- Bet medijiem?

- Ar nebija. Pat paiem godgkajiem. Smadzenes strdja uz vienu pusi, k amplifers. Uztvra teleptiskos stjumus un translja uz runas mehnismu. Tas ar viss! Prjais piedomjs klt un tika piesplts klt aktieriski. Kombincija no paiedvesmas un bldbas.

- Piemrs: Fbihs, - pavpsnja Vadims. Tikai es t ar nesapratu, k tu liki viam runt. Tas tau nav ieraksts.

- Protams, n. Tas vienkri ir nkoais solis.

Domanas psiholoijas modelana. Ierakstot miljoniem neiroimpulsu un uz to pamata izanalizjot ptmo domanas psiholoiju, nav nemaz tik grti atrast

principus iercei, kas to model.

Tu runji nevis ar garu, bet gan ar Nlas tipa elektronisku agregtu no varbtisko manu srijas, kdas izgatavo Kairas kombints.

Es neesmu pai apmierints. Fbihs ir mazliet aprobeots nepietika ierakstu. Bet ar imperatoru iznca veiksmgk. Tas ir gandrz unikls mekljams domanas modelis. Izdevs pat emocijas, tiesa, noteiktas nokrsas visi ieraksti attiecas uz pdjiem seiem via dzves gadiem Svts Helnas sal.

Tu vari ar viu runt k ar cilvku, tikai sarunai bs, k ms sakm, kognitvs raksturs.

Dzvs cilvks var bt pret tevi vasirdgs vai n, var kaut ko noklust, nepateikt ldz galam vai vienkri samelot, runt ne to, ko dom. Bet eit tev atbild tra doma, kas netiek papildinta ar vl kdiem motviem, kuri to vartu maint.

Un vl: modelim ir zinmas taj ieliktas emocijas. Bet tas nespj brnties.

Un tu vari ar viu runt k cilvks no nkotnes, nemaskjoties par via laikabiedru. Tikai neaizmirsti, ka Svts Helnas ieslodztais ir, kaut bijuais, bet tomr imperators.

- Vi jau ir eit? jautja Vadims.

- Protams, - atbildja Kriss.


## 3

Pagja minte vai divas, bet varbt vairk neviens no viiem nepaskatjs pulksten. Istab nekas nemainjs. Neiekstjs noslpumaini durvis, nenodzisa gaisma, nepr-bdjs neviens panelis un nepamirkinja neviens indikators. Viss bija k pirms mintes kluss, tuk un parasts. Kriss sdja blakus un mklaini smaidja.

- Ko tu klus? vi vaicja. Sc.

Vadims vlreiz nedroi prlaida skatu istabai.

- Negrozies. Modelis ir apartu telp. Skaa ir ieslgta. Run.

- Nezinu, ar ko skt, - saminstinjs Vadims.

- Iedomjies, ka tu atrodies imperatora Tileriju pil. Vai, n, n, Svts Helnas sal Longvudas vill. T ir via rezidence izstjum... Tu ieej kabinet un pie kamna redzi dio cilvku pazstamaj trsstren.

- Atradies vsturnieks trsstren pie kamna! Un krsl!

- Nu labi, bez trsstrenes. Tu bikli paklanies un godbijgi kaut ko pasaki, pie tam piebilstot jsu majestte.

- Tas ir obligti?

- Obligti: etiete.

- Bet kur tas velna kamns ir lokli?

- Jsu priek, evalj.

Vadima priek nek nebija. Bet vi nevilus piecls no krsla un, burtiski izspieot no sevis vrdus, jautja franciski:

- Ms jums netraucjam, jsu majestte?

Par atbildi atskanja valdonga vriea balss, mehniska ieraksta nevjinta un nepastiprinta, - dzva cilvka balss, kur atrads divu sou attlum. Vi runja nesteidzgi, bez nepatikas un ar bez paas simptijas pret sarunas biedru, vien ton, drzk domgi nek vienaldzgi k parasti run padzvojui, daudz redzjui un nogurui cilvki.

- Kur man var trauct eit, kad esmu viens un krasts priek ir tuks, bet reid ir trs angu fregates? Un vl pa labi aiz smailes ir krasta artilrijas baterijas, bet pa kreisi me skotu kjnieku nometne... N, es eit nepieemu, kungi. Griezieties pie galma marala Bertrna.

- Js esat sav kabinet, jsu majestte, un ms jau runjm ar galma maralu, - teica Kriss bez jebkdas smaida nas.

Vadimam tas viss liktos jocga brnu sple, ja ne balss, kura turpinja tai pa domgaj intoncij:

- T ir mana vieng privilija, kungi. Divdesmit gadus karot ar visu Eiropu un beigu beigs pankt viengi tiesbas nepieemt bez pieteikanas.

- Ko?

To atkal jautja Kriss, bet Vadims joprojm klusja, - vi tikai tagad saprata s sarunas nomcoo patnbu, ka viiem atbildja tuka istaba, spilgti apgaismots nekas, gaiss, gaismas un nu sple uz sienm.

- Ko, jsu majestte? sevi prlaboja Kriss.

- Man nepatk, kad aizmirst par etieti, - teica balss, - un es galgi nevaru ciest eit legalizto uzrunu mans enerli.

- Kur to legalizjis, jsu majestte?

- Manu cietumsargu efs, sers Hudzons Lovs. Velingtonam bija stulbenis, kuram neatrads vieta svt. Lai mani pazemotu, viu atstja urp par komisru. Kas tad man atliek, kungi? Turt viu uzgaidmaj talp stundu un aizmirst, ka vi ir sers Hudzons, ja vi aizmirst, ka esmu via majestte.

Kaut ar js esat kavalrijas pulkvedis, mosj Lov, - es viam teicu, - bet man kavalrij Mirats js degradtu par zirgu puisi.

Vi piepts k pudi: Js mani apvainojat, mans enerli.

Vai tiem? es pabrnjos. Tas jau neesmu es, bet Mirats. Es js vienkri neievrotu.

Atriebjoties vi aizliedza man prvietoties jus gar krastu. Uz to es piedvju viam trim fregatm reid pievienot vl vienu. Vi pieprasja divas un par vienu cilvku samazinja manu galmu...

- Jums eit ir savs galms, jsu majestte? beidzot pajautja Vadims.

- Galms no pieciem muiem, kas devs man ldzi trimd. Un kalpotji. Dieml dieviem draugu nav. T bija ar Tileriju pil. Gribi valdt pr audm mekl netikumus, nevis tikumus.

- Bet js izvirzja revolcija, jsu majestte, - nosodoi teica Kriss.

Atbilde bija pavisam cilvcisks smiekli.

- Es piedaljos sedesmit dis kaujs. Kuru js uzskatt par manu vislielko uzvaru?

- Austerlica... nosauca Vadims un ne visai prliecinti piebilda: - Marengo?

Itlijas karagjiens?

- Astopadsmitais brimrs! svingi noskandja balss. Diena, kad es salauzu mugurkaulu revolcijai.

- Js varjt nosttiests priekgal, jsu majestte.

- Kd? sekoja vienaldzga atbilde. Es to iendu.

[Jsaka, bija par ko. Padomju laik praktiski jebkura revolcija tika uzskatta par kaut ko labu. Kur nu vl visu radiklo revolciju paraugs Franu revolcija. Paraugs ar boeviku Oktobra revolcijai, kura esot atkljusi cilvcei laimes ru. Ko t atklja patiesb, to ms tagad zinm daudz labk... Ar Franu revolciju ms tagad pazstam labk.

Bet Napoleons, brimra apvrsum ncis pie varas, oficili pazioja, ka revolcija ir beigusies. Un vi ieviesa krtbu. T nebija pai taisnga, t bija daudz vairk izdevga augstkajm irm. Tomr t bija labka nek revolcijas draudg nestabilitte, un toreiz atviegloti uzelpoja praktiski visi sabiedrbas sli.

l tikai, ka pc tam pats Napoleons ar saviem bezgalgajiem kariem Franciju atkal izpostja...

Bet dotais ststs, atgdinu, ir rakstts padomju laik. Sast. ]

- Pat pc Vaterlo es vartu atkal pacelties ts via virsotn. Jebkur ubaga aks labprt ies ar cirvi pret bagtniekiem. Bet es negribju bt akrijas karalis.

[Es ar negribtu; ds cirvis tikai posta un neko nece. Lai gan padomju laik domja savdk. Sast.]

Vadims iekji pasmnja par situcijas absurdo neparastumu. Vi uzdod sen satrunjuajam Svts Helnas ieslodztajam to pau jautjumu, kuru viam paam reiz uzdeva rksmen: kpc Napoleons nenostjs Francijas revolucionro spku priekgal?

- Bet ja nu t bija kda, jsu majestte?

- N. Bija ar kdas citas. Nelabojamas.

- Krievija?

Nopta un tlt pat Krisa uksts:

- Tu dzirdi nianses? Ironija, bdas... un nopta? Starp citu, skaa ir sinttiska.

Vadims neatbildja vi gaidja.

- Krievija? atkrtoja balss. Es btu varjis glbt impriju ar pc katastrofas Krievij. Atmest pusi Eiropas sabiedrotajiem, samierinties ar robeu pa Reinu. Revanam man bija vajadzga diktatra, despotija, czarisms sauciet, k gribat, tikai neatkrtojiet Fu vrdus: es nepiekrtu jsu viedoklim, sir.

Atkal nozvanja smiekli, in balss ar gnumu piebilda:

- Lk, mana likteng kda: Taleirns un Fu. Kpc es nenovu vius abus, kad atgriezos no Spnijas? pai Fu.

Vadims klausjs aizvrtm acm t bija vieglk. Kad vi pacla plakstus, istab ldz ar balsi ienca atpaka pagriezts laiks. Tas liks k dibens tumsas pielietai akai, kurai cauri no augstas, augstas tlienes spdja tievs, tievs gaismas stari. Tas apspdja nevis laikmetu un notikumus, pat ne imperatora pdjo dienu noslpumu, bet gan via dvseli.

- Bet Fu bija jums dergs, jsu majestte, - teica Kriss. Tas bija vi un nevis

js, kas lika pamatu policejiskai valstij.

Balss atkal iesmjs klusi un si.

- Es jau apguvu o zintni radju savu policiju pret policijas ministru. Ja ne smagais karavadoa slogs, es saisttu tautas. Pri karau un parlamentu galvm. Reiz es teicu Meterniham: Tdam cilvkam k es ir nospauties par miljoniem dzvbu. Smieklgi! Es, aci nepamirkinot, izncintu desmit miljonus, ja runa btu par dinastijas likteni. Bet dzvi patlikuie sauktu: Lai dzvo imperators!

- Nepagja ne pusotra simta gadu, k jsu majesttei rads sekotjs, - pauzi atkal prtrauca Kriss. Vi ar audza Eiropu un nospvs par miljoniem dzvbu.

- Kds no Francijas karaiem? Vai tiem Burbons?

- Vcu jefreitors, jsu majestte.

Atkal smiekli.

- Diie paliek skki...

- Izsldz! rvs uz prieku Vadims. Pietiek!


## 4

Vii ilgi klusja, vilcinoties skt sarunu.

- Dusmojies? pajautja Kriss.

- Dusmojos. nijs pirts prieknam. Nometis visu ldz kreklam, bet zem t gorilla.

- Korekcija vstur, - teica Kriss.

Bet Vadims jau domja par ko citu: Bet ja nu Krisa atkljum pievilcga izrdsies pati modelana? Kas tad iznks?

- Blas iznks, - vi pats sev atbildja. Elektronisks panteons vai aizkapa panoptikums. Komandtie un skolnieki uzdod jautjumus rpus rindas.

Ko js izdarjt ar bolu, ser zak? Ar kdu bolu? Kur jums paldzja atklt gravitcijas likumu.

- Nesmejies. Nebs tda panoptikuma. niji mirst reiz ar laikmetu. Un jautt viiem nav kam un nav par ko. Tagad jebkur fiziis laborants zin vairk nek Rezerfords...

Bet vispr tev taisnba, - nopts Kriss. Blas sank. Gribas emt muru un sadauzt drusks o modeli!

- Tu ar nomirsi reiz ar laikmetu, bet modelis, mans mais, paliks, - nikni prtrauca viu Vadims: viu ska jau kaitint Krisa stratiskais nedzirdgums, kad vi sptgi nesadzirdja sava atkljuma triumfa sous. - Tas ir vsturei! Ar t paldzbu ms izgaismosim visas ts vistlks un visapslptks dzles, k ar lzeru!

Varbt ms vl savas dzves laik beidzot uzzinsim Dzelzs maskas un Viltus Dmitrija noslpumu, Dona Kenedija slepkavu. Vai jti? Vsture ks par vispreczko zintni, - Vadims jau runja ar ierasto lektora aizrautbu. Ms to attrsim no visiem izkrop-ojumiem un izdomjumiem, izlabosim visus maldus un

spekulcijas, attaisnosim apmelotos un apzmogosim vaingos...

- Pagaidi, - viu apturja Kriss.

Vi uzklikinja indeksu uz glabtavas panea.

- Tikai ieraksts ir nekvalitatvs, - vi brdinja. un es nezinu, kas vi ir. Neesmu dekodjis. Acmredzot dzejnieks.

Caur apdullinou erkstou un kaukanu istab ielauzs zema balss, kura mazliet stostjs:

- K gan tu biji atkarga no skumainas gaumes... no ikdienas kadas un no dvseles truluma... K tu baidjies no valdoiem, kuri... mrja tevi ar savu iedomto mru... Pie tevis zvrja, ar tevi apdullinja tautas... Ar tevi piesedzoties, laupja citas zemes... Tevi pderja un smija... un prkrsoja... un pruva... un Tevi pildja ar histriskiem kliedzieniem... un vrguus cla par miliem... Vsture! Staigule vsture! Kam tad ir visi tavu arhvu puteki? Pietiek melots!!...

Un atkal fons, k skau slptja kauciens, padarja vrdus neskaidrus. Kriss izsldza skau.

Bet Vadimam pki liks, ka pa baltajm spdoajm durvm uz izeju aizsldja kda na. Vi saprata, ka t ir tikai gaismas sple, tau na acm redzami atgdinja cilvku gar mtel un senlaicg trsstren.

SASTDTJA PIEZME.

Vai maz vl jsaka, ldz kam var tlk turpinties pagtnes signlu apganas attstba...

A53.

Ija VARAVSKIS

BIOSTRVAS, BIOSTRVAS

Илья Варшавский. Биотоки, биотоки. 1963

Amatiertulkojums no krievu valodas

- Kur pie dakteres Hipokratovas? Ldzu.

Marija Avicennovna, tas ir pie jums. Sdieties krsl, slimniek.

- Kas jums kai?

- Priekzobi.

- Tli apskatsimies T, trkst etru augjo zobu. Kdus zobus js vlaties?

- Parastus, baltus.

- N, vai js vlaties piena vai pastvgos zobus?

- Piedodiet, es nesaprotu.

- Ms neliekam protzes, ms audzjam jaunus zobus. T ir jaunk metode. Smaganm pievada lent ieraksttas biostrvas no donora, kuram nk zobi. o strvu iedarbb pacientam skas zobu augana. Piena zobus var izaudzt vien seans, kaula zobiem vajag, ar jsu smaganm, trs seansus. Ja js pai nesteidzaties, es tomr ieteiktu pastvgos zobus. Ar tiem js varsit grauzt, ko vien vlsities.

- Labi, taisiet pastvgos.

- Lieliski! Tagad piemeklsim lenti. T, etri priekzobi... Ir! Donors Vasijevs, sei gadi. Tamra, paemiet lentotk lenti.

Atveriet muti platk. Tlt piestiprinsim kontaktus pie smaganm. Mazliet paceliet galvu... Tamra, js atradt lenti?

- Lk.

- Ieldjiet to pleijer. Piesldziet tam vadus. Gatavs?

- Gatavs.

- Tagad sdiet miergi. Iesldzu!

- ...

- Slimniek, k jtaties?

- Jofi ho muf.

- oti ko mut? Nekas, nksies drusku paciesties. Tas ir to vrts. K saka paruna, skaistuma d ir jcie. Vl pirms daiem gadiem ms par jaunu zobu audzanu ne sapot nevarjm. Tagad, pastiprinot biostrvas, ms varam o procesu patrint tkstoiem reiu.

- !

- Fui, cik nemiergs slimnieks! Es tau teicu, nksies drusku paciest. Nek briesmga, jums vienkri nk zobii.

- Ooooooo!

- Tr nelaime ar jums! Tamra, uzlieciet viam uz deniiem kontaktus! Tlt ms nomierinanai dosim jums biostrvas no donora, kur skats kinokomdiju. N, Tamra, enfim neders, dodiet pilngu anestziju ar rliju aplinu...

- !

- Nksies apturt pleijeri. Paskatsimies, no k js t kliedzat... Tamra!!

- J?

- Kdu lenti es jums teicu paemt?

- Donora Vasijeva.

- Bet ko js pamt?

- To, ko js teict.

- Tad kpc pacientam zobu viet mut aug mati?

- Es neesmu vainga! Lentotka sajaukusi. Tur ir vesela kaudze Vasijevu, un man bs iedota lente ar matu auganas biostrvu ierakstu, kdas lieto kosmtii plikgalvbas rstanai.

- Bet kur js skatjties? Sta te praks visdas pirmkursnieces... Aizvediet slimnieku uz kosmetoloisko nodau, sakiet, ka steidzama matu nodzana no mutes gotdas. Un pasekojiet, lai tur paem lenti ar tda donora biostrvm, kur strauji kst plikgalvains, nevis kdu tur krmu krpu nodzanai!

A54.

Henrihs ATOVS

12. UZDEVUMS. 28. UZDEVUMS

No grmatas:

Henrihs Altullers, Igors Vjortkins. K kt par niju.

Minska, 1994.

Задача 12. Задача 28.

Из книги: Г.С. Альтшуллер, И.М. Верткин. Как стать гением. Минск, 1994. С. 393, 399.

Amatiertulkojums no krievu valodas.

12. UZDEVUMS

## Minti vsturiskie piemri ar N. Buharina un . Melj testamentiem, A. Sandlera pierakstiem.

## Tagad ir radus jaunas tehnisks iespjas informcijas saglabanai un tlknodoanai (tiesa, ir pilnveidojus ar metodes cai pret informcijas saglabanu un tlknodoanu).

Ierosiniet jaunas metodes patiess informcijas tlknodoanai, kuras balsts uz msdienu tehniku un ir maksimli droas un aizsargtas no visdm nejaubm.

Vispr btu interesanti sistematizt visas iespjams metodes informcijas ierakstanai un nodoanai pcncjiem.

28. UZDEVUMS

Liels msdienu lidmans ir iebvta t saucam meln kaste. T ir domta lidojuma remu ierakstanai. Avrijas gadjum ir viegli noskaidrot ts clous un vaingos. Ja avrija notikusi lidotju vainas d vai lidmanu konstrukcijas trkumu d, ieraksts auj padart drokus nkamos lidojumus. Novrst jau notiekoo avriju un paldzt nelaim cietjiem meln kaste nevar, un tas ar neieiet ts funkcijs. Ts galvenais mris ir darbs rtdienai; meln kaste auj mcties no svem kdm.

Pdj laik ar m iercm skui apgdt ar okena lainerus. Acmredzot nkotn melns kastes ks par visu veidu sabiedrisk [publisk] transporta - bet varbt ar individulo mototransporta ldzeku - obligtiem atribtiem.

Visos laikos cilvki, kuri dodas prdroos ceojumos un gatavojas traiskiem notikumiem, centuies nodot pcncjiem savu pieredzi, savu notieko aprakstu. Parasti di pieraksti tika veikti cilvku dzves traiskajos periodos: aplenkts pilsts, ieslodzjum, tuvas nves gaids. Atcerieties Kumranas rokrakstus, Roberta Skota polrs ekspedcijas dienasgrmatu, Alna Bombra panovrojumu pierakstus.

Parasti da veida testamentus sk sastdt pdj moment, kad tiek asi izjusts laika un piemrotu apstku trkums. Tpc mums ir pazstami tikai atsevii pieraksti, kuri brnumain krt ir nonkui ldz mums. Visam tai skait (bet varbt pirmm krtm) katastrofm ir jgatavojas jau iepriek.

Msu Zeme nav mazk neaizsargta par jebkuru citu sabiedrisk transporta ldzekli.

Agrkos laikos par nko pasaules gala cloni tika uzskatti kdi mistiski spki no augas. Nesen pagtn o lomu nodeva noslpumainiem atncjiem no kosmosa, naidgi noskaotiem pret zemieiem. Tagad run, ka msu galvenais ienaidnieks esam ms pai, un pareo entisko, socilo, demogrfisko, kodol-, ekoloisko un citas tamldzgas krzes. Vispr jau nav svargi, k rezultt var notikt katastrofa, o vai vl nezinmu clou d; galvenais, ka tas ir princip iespjams. Ttad Zemei ir nepiecieama sava meln kaste. Tai vajag fikst iespjams tradijas patiesos clous, saglabt ierakstu veselu un neskartu visu vajadzgo laiku un nodot to nkoajm paaudzm: pieredze, it pai tik negatva un globla, ir neprvrtjama.

Viengi nkotne sps viennozmgi atbildt uz jautjumu par melns kastes aktualitti plantai msdiens. Bet vienu jau tagad var teikt droi: problma nav sadomta. Ja t vl nav degoa lieliski, ttad mums ir laiks miergi un rpgi sagatavoties ts atrisinanai. Ja laika ir maz nu ko, vajag paspt izdart to, ko vl var paspt. Vrdu sakot, jo trk sksies s problmas izstrde, jo labk.

Problmas risinjums liel mer ir atkargs no iespjams katastrofas mroga. Iespjami vairki varianti:

a) katastrofas rezultt ies boj puse Zemes iedzvotju. Sakari starp pilstm paliks. Kaut kd mr paliks iepriekj infrastruktra;

b) uz Zemes paliks dai desmiti tkstou cilvku. Praktiski nekdu sakaru nebs. Atlikuie iedzvotji diezgan tri degrads, atgriezsies pie primitviem amatiem un primitvas tehnikas. Paies daudz laika, ldz atkal radsies apstki jtamam izrvienam uz prieku;

c) saprtg dzvba pazuds no Zemes virsas. Pc 100-150 gadiem radsies cilvka dzvei pieemami apstki, bet kad atdzims Saprts tas Dievam vien zinms;

d) pazuds visa dzvba. Apstku atjaunoans laiks miljards gadu.

Apstsimies pie visgrtk - pdj varianta. Ja izdosies ko izdomt im saasintajam konfliktam, tad jo vairk izdosies atrisint problmu maigkos apstkos.

Ttad problmas nosacjumi. Pc 100-150 gadiem izzuds visa dzvba uz Zemes. Iespjamais atjaunoans laiks miljards gadu. K nodot melno kasti td laika distanc? Ko taj ierakstt?

Tie ir oti sareti jautjumi. Piemram, jautjums par informcijas nodoanas tehniku. odien tau nav zinms kam nksies nodot informciju: kas zina, kda bs saprtg dzvba miljards gadu pc msu ras... Un vai t radsies patstvgi uz Zemes? K paldzt saprtgs dzvbas atjaunoanai? K saglabt msdienu floras un faunas genofondu? K izdart, lai informcija tiktu saemta \ trptu savlaicgi, kad tur jau btu spjgi saprast, par ko iet runa, bet vl nebtu par vlu? K izdart, lai informciju vartu bez plm atifrt? K saglabt ierakstu td milzg laika distanc? K izdart, lai informcijai notictu, lai to nenoturtu par mugu laikabiedru joku?

Ne mazk neskaidrs ir jautjums par melns kastes saturu. Visticamk, tai jsastv no divm dam: operatvs (par avrijas cloiem) un stacionrs (par uzkrtajm Zemes zinanm, kultru). K pastvgi papildint operatvo dau, ieskaitot tiei pau avrijas momentu un sekojoo laiku? Ko ierakstt stacionraj da? Visas pasaules zinanas? Ko konkrti? Kdi ir atlases kritriji?

Jautjumu ir daudz...

Ar ko problma ir laba? Informcijas nodoana uz o dienu ir tma pirmatkljjam, absolti brva no konkurences vismaz uz 30-50 gadiem (cersim, ka saprts tomr gs virsroku un cilvce apzins problmu trk nek notiks katastrofa). T ir viena no nedaudzajm tmm, kurm pavisam nav negatvs puses. [Acmredzot ar to pirmm krtm domts nav iespju izmantot ts risinjumus uz aunu. Sast.] Tma ir maksimli cildena (благородна). Galji sabiedriski derga. Super-vrienga jau tagad ir pilngi acmredzams, ka t ir tma visam mam, un ne vienem vien. Tmai ir socilais un tehniskais aspekts, tas ir, t der cilvkam ar jebkuru specializciju.

Jau tagad var paredzt tipveida svtulgo iebildumu pret o problmu: kad deg mja, vajag nevis pierakstt, no k izclies ugunsgrks, bet gan nest spaius ar deni.

Iespjam civilizcijas katastrofa uzstda daudzas problmas, lielk daa no kurm tiek pagaidm uztvertas visai abstrakti. Lielum liel daa plantas iedzvotju turpina strdt savu valstu uzmumos, tas ir, turpina piedalties dabas izncinan. Nedaudzi zvana trauksmes zvanus un mina dzst uzliesmojoo uguni. Bet neviens, neviens pats cilvks uz Zemes ne tuvu nav piencis melns kastes problmai! Kas zina, varbt vstule, kas nostta miljards gadu uz prieku, ir svargka par diviem sdienas dens spaiiem.

SASTDTJA PIEZME.

UZDEVUMS 28A?


Nu tad varbt pavelkam o uzdevumu vl mazliet tlk.

Kdas informcijas sfras iespjas var bt vl progresvkas par vstuli, kura

pc miljards gadiem paldz atjaunoties saprtgai dzvbai un nodod tai dau boj

gjus civilizcijas kultras?

Paas boj gjus civilizcijas atjaunoana?

Bet ja nu tiem kaut kur matrijas dzls vai, kas droi vien ir tas pats, tehnikas attstbas augstumos ir iespja atjaunot visu, ko vien vlies?

A55.

Ija VARAVSKIS

MAZDLS

Илья Варшавский. Внук. 1963.

Amatiertulkojums no krievu valodas

Vii sdja damistab, bet es galju uz dvna vectti kabinet un klausjos, ko vii run.

Vectti ststja viiem visdus notikumus, un tas bija oti interesanti.

Man ir brnigs vectti, un visi zni mani mazliet apskau par to, ka esmu via mazdls. Viu visi sauc par Veco Kosmonautu. Vi bija pirmais cilvks, kur bijis uz Marsa, un vi pirmais atklja ceu uz Lielo kosmosu.

Tagad vectti jau ir oti vecs un nevar lidot, bet visi jaunie kosmonauti nk pie via pc padoma. Vi ir Astronautikas komitejas galvenais konsultants.

Man oti patk skatties uz vecttia seju. T visa ir noklta rtm un apdegumu pdm. Viam bija masa piedzvojumu tur, kosmos. Par viu ir uzrakstta kaudze grmatu, un mums ts visas ir.

Es briesmgi baidos, ka vectti pki vartu nomirt vi tau ir tik vecs.

Mans ttis ar ir kosmos. Vectti saka, vi atgriezsies, kad es jau bu pavisam liels.

Ttis nezina, ka mmia ir mirusi, jo tiem, kas ir kosmos, nedrkst ziot bdgas vstis.

Tagad ms dzvojam divat ar vecttiu. Vin man biei ststa par to, k bijis jauns, un par kosmosu. Uz via galda stv Meteora ekipas loceku fotogrfija. Tur vii visi ir pavisam jauni: vectti, Fiziis, eologs, Dakteris. Vectti oti mlja Fizii. Kad ms ejam pastaigties, vi vienmr atved mni pie Fizia piemineka, uz kura ir rakstts: CILVKI KOSMOSA VARONIM.

eologu un Dakteri vectti ar oti mlja. Vi saka, no skuma vii neesot sapratuies, bet tad sadraudzjuies uz visu mu un daudzus gadus lidojui kop. Bet tagad vii vairs nav starp dzvajiem.

Vispr no vecttia biedriem atlikui viengi Konstruktors un Dispeers. Vii biei nk pie mums mjs un run par oti interesantm lietm.

Lk, ar toreiz vii sdja damistab, un vectti ststja par to, k vius uz Zemes gaidjui atgrieamies pc tksto gadiem, bet Meteors iekuvis lamats, kur notiek dvaina lietas ar Laiku, un tpc vii atlidojui daudz agrk, kad vius neviens vl negaidja. Bet Konstruktors viam iebilda, ka tdu lietu ar Laiku nevarot bt.

Pc tam vectti ststja viiem par nedjiem, bet es gulju kabinet uz dvna un klausjos, ko vii run

Bet tad vii aizgja, un es sku raudt no t, ka vl esmu tik mazs un neko nevaru.

Vectti izdzirdja, k es raudu, un nca mani mierint. Vi teica, ka drz es

izaugu liels un lidou kosmos un ka uz to laiku tiks uzbvti tdi kui, kuri aizness ms Visuma dzls trk par domu, un ka es atklu jaunas brnigas pasaules.

Vi mani mierinja, bet es tik raudju, jo es nevarju viam pateikt, ka visvairk mlu msu Zemi un ka es oti gribu trk izaugt, lai paveiktu uz ts kaut ko lielisku.

Es bu rsts un izdaru t, ka neviens nemirst, ja vien vi pats to negrib.

Sastdtja piezme.

Tad vi izaugs, ks par rstu un redzs, ka prk daudzi, ar no viam tuvajiem cilvkiem, pa to laiku jau ir mirui - un ka ar nemirstbu vien ir par maz, par maz...

A56.

Horhe Luiss BORHESS

L I E C I N I E K S

Jorge Luis Borges. El testigo. 1957.

Amatiertulkojums no krievu valodas

Cku kt pie tikko uzceltas akmens bazncas cilvks ar blvm acm un izbaljuu brdu gu pa smirdo un padevgi gaida nvi, k citi gaida miegu. Diena pc saviem slepeniem likumiem virzja un jauca nas; aiz sienas bija uzarti lauki, aizaudzis grvis un vilka pdas tum zem mea mal. Cilvks gulja un, visu pamests, sapoja. Viu pamodinja dievkalpojums baznc. Anglijas karavalsts bazncu vakara zvani jau bija iegjui ikdien, bet cilvks vl bija brnb redzjis Odina vaigu, svts ausmas un sajsmu, rupji tsto koka elku, greznotu ar romieu montm un smagiem trpiem, upurjamos zirgus, suus un gstekus. Vi mirs, nenodzvojis ldz rtam, - un ar viu uz visiem laikiem aizies pdjs dzvs liecbas par pagnu rituliem. Ar saka nvi pasaule ks nedaudz nabagka.

Viss, kas apdzvo telpu un kas piedzvo savas beigas ldz ar kda nvi, var aizkustint ldz asarm, bet kaut kas bezgalgi daudz iezmju un krsu mirst ldz ar katra cilvka nvi, ja vien patiem nepastv, k apgalvo teozofi, paas pasaules atmia. Laika bezdiben bija diena, kad izdzisa acis pdjam cilvkam, kur bija redzjis Kristu; ar vl kda cilvka nvi pazuda kauja pie Huninas un Helnas kaisle.

Kas izzuds tai dien, kad prstu bt es, kdu spilgtu vai tikko manmu nu pasaule zauds? Masedonio Fernandesa balsi? Izkrsotu zirdziu starp Serrano un arkasu? Sra gabaliu sarkankoka rakstmgalda atvilktn.

Piezme.

Masedonio Fernandess (1874-1952) argentnieu rakstnieks, Borhesa draugs.

A57.

Aizeks AZIMOVS

NEMIRSTGAIS BARDS

Isaac Asimov. The Immortal Bard. 1954

Amatiertulkojums no krievu valodas

- O j, - teica doktors Fineass Vels, - Es varu izsaukt slavenu aizgjju dvsele.

Vi bija mazliet skurbul, citdi nebtu to teicis. Protams, taj, ka vi piedzries Ziemassvtku vakara paskum, nebija nek nosodma.

Skots Robertsons, jauns angu valodas un literatras pasniedzjs, sakrtoja brilles un ska vties visapkrt vi neticja savm ausm.

- Js to nopietni, doktor Vel?

- Pilngi nopietni, un ne tikai dvseles, bet ar ermeus.

- Nedomju, ka tas btu iespjams, - teica Robertsons un saknieba lpas.

- Kpc gan? Vienkra prvietoans laik.

- Js gribat teikt, ceoana laik? Bet tas ir mazliet... neparasti.

- Viss iznk pavisam vienkri, ja tikai zina, k dart.

- Nu tad paststiet, doktor Vel, k js to dart.

- T es jums ar teiku.

Fiziis izklaidgi meklja kaut vienu pilnu glzi.

- Es jau daudzus esmu prvietojis pie mums, - Vels turpinja, - Arhimdu, tonu, Galileju. Nabadzii!

- Vai tad viiem pie mums nepatika? Droi vien vius okja msdienu zintnes sasniegumi, - teica Robertsons.

- Protams, vii bija okti. pai Arhimds. Skum es domju, ka vi sajuks prt no prieka, kad es viam o to paskaidroju taj grieu valod, ko man savulaik lika iekalt. Bet nekas labs no t neiznca...

- Kas tad notika?

- Nekas. Tikai kultras mums ir dadas. Vii nekdi nevarja pierast pie msu dz-vesveida. Juts ausmgi vientui, viiem bija bail. Man ncs vius nogdt atpaka.

- oti l.

- J, dii prti, bet adaptjs slikti. Ne universli. Tad es minju nogdt pie mums ekspru.

- Ko! - iekliedzs Robertsons. T jau bija via specialitte.

- Nekliedziet, jaunekli, - teica Vels. Tas ir nepiekljgi.

- Js teict, ka prvietojt urp ekspru?

- J, ekspru. Man vajadzja kdu ar universlu prtu. Man vajadzja tdu, kur tik labi paztu cilvkus, ka vartu dzvot starp viiem, aizgjis gadsimtiem tlu no sava laika. eksprs bija tds cilvks. Man ir via autogrfs. Pamu par piemiu.

- Tas jums ir klt? jautja Robertsons, via acis spdja.

- J, - Vels parakjs kabats. - , lk.

Vi pasniedza Robertsonam mazu kartona gabaliu. Vien pus bija rakstts:

L. Keins un dli. Metlizstrdjumu vairumtirdzniecba.

Otraj pus bija paraksts pla rokrakst; Vilm ekspr.

Robertsonu prma ausmga nojauta.

- Bet kds vi izskatjs? jautja pasniedzjs.

- Nepavisam ne tds, k viu attlo. Pavisam pliku galvu, ar negltm sm. Runja sulg dialekt. Protams, es darju visu, lai msu laiks viam iepatiktos. Es viam teicu, ka ms augstu vrtjam via lugas un joprojm ts uzvedam. Es teicu, ka ms ts uzskatm par dikajiem darbiem ne vien angum bet ar visas pasaules literatr.

- Labi, labi, - teica Robertsons, kur klausjs, elpu aizturjis.

- Es teicu, ka cilvki ir uzrakstjui sjumu sjumus komentru via lugm. Dabiski, vi gribja paskatties kdu grmatu par sevi, un man ncs to paemt bibliotk.

- Un?

- Vi bija atries. Protams, vi ne vienmr saprata msu idiomas un atsauces uz notikumiem pc 1600. gada, bet es viam paldzju. Nabadzi! Droi vien vi nebija gaidjis, ka viu t godins. Vi mdza teikt: Ak Kungs! Ko tikai nav darjui ar vrdu ais piecos gadsimtos! Dod cilvkam vau, un vi, manuprt, ir no mitras lupatas izspieds veselus pldus!

- Vi nevarja t teikt.

- Kpc gan? Vi rakstja savas lugas oti tri. Vi teica, ka viam bijui si termii. Hamletu vi uzrakstja nepiln pusgad. Siets bija vecs, vi tikai to apstrdja.

- Apstrdja! ar sautumu teica angu valoda un literatras pasniedzjs. Pc apstrdes parasts stikls kst par lcu visjaudgkajam teleskopam.

Fiziis neklausjs. Vi bija pamanjis neskartu kokteili un ska sniski spraukties pie t. Es teicu nemirstgajam bardam, ka msu koleds ir pat specili kursi par ekspru.

- Es pasniedzu du kursu.

- zinu. Es viu pierakstju uz jsu vakara papildkursu. Nekad neesmu redzjis cilvkuu, kur vairk par nabaga Bilu tiektos uzzint, ko par viu dom pcncji. Vi pie t krietni piestrdja.

- Js pierakstjt Viljamu ekspru uz manu kursu? nomurminja Robertsons.

Pat ja tie ir dzruma murgi, vienalga iet galva ri. Bet vai tie ir murgi? Robertsons ska t k atcerties plikgalvainu cilvku ar neparastu izrunu.

- Protams, zem izdomta vrda, - teica doktors Vels. Vai vrts ststt, kas viam bija jprcie. T bija kda. Liela kda. Nabadzi. Vi beidzot bija ticis ldz kokteilim un pakratja ar pirkstu Robertsonam.

- Kpc kda? Kas noticis?

Почему ошибка? Что случилось?

- Es nogdju viu atpaka uz 1600. gadu. K js domjat, cik daudz pazemojumu cilvks var izturt?

- Par kdiem pazemojumiem js runjat?

Doktors Vels vien rvien izdzra kokteili.

- Par kdiem? Nabaga vientiestis! Js viu izgzt.

## A58.

## Viljams NOLANS

## IR VL DAUDZ JDU JNOIET

Viens dco ku, neskaitmu stropa nm ldzgu nodaljumu labirint Roberts Mrdoks gaidja nvi. Kamr raete nenovrami tuvojs Zemei glui k milzga sudraba adata cauraujot kosmosa melno samtu vi skaitja savas pdjs stundas, zinot, ka cerbu nav.

Mrdoks atgriezs mjs pc divdesmit klejojumu gadiem kosmos. Mjs. Uz Zeme. Uz Teijeru nelielu pilstiu Kanzasas tat. Trs gaiss, naina ielia un balta divstvu mja kvartla gal. Mjs pc diviem gadu desmitiem, kas aizirbjui starp zvaigznm.

Raete uzrda kosmosa klusumu, ts atomdzinji k milzga sirds pulsja kaut kur lej, bet Roberts Mrdoks nekustgi sdja pie apa iluminatora, redzot un neredzot melno bezdibeni visapkrt.

Mrdoks atcerjs.

Mtes satraukuma pilns acis, kad via nedzirdami ldzs par viu, bet pc tam apskva un ilgi ilgi nelaida va, pirms vi iekpa kosmosa ku.

Vja appsto tva seju un k vi, liela auguma vrs, atvadoties ldz spm ciei spieda viam roku.

Vi pljs un nevarja iedomties vius vecus un sirmus: tvu, kur staig ar spiei, un mti, kuru saliekusi gadu nasta.

Bet vi pats?

Viam ir etrdesmit viens, un kosmoss viu ir izscis tpat, k Kanzasas stepes to izdarjuas ar via tvu. Ar vi ir cnjies ar vtrm, strdjot rpus Zemes, - ar baism, svem vtrm, briesmgkm nek uz savas plantas piedzvots. Ar vi ir strdjis ldzenumos zem svelom zvaigznm daudz spilgtkm par dzimto Sauli. Viam bija straina, skarba seja ar acm, dzii iegrimum zem reljefiem uzacu lokiem.

Roberts Mrdoks izvilka no kabatas vecku stereofoto. Labs, smaidos un gaidos sejas... Vi uzmangi atlocja mtes pdjo vstuli. Via neparko negribja stt magntisks lentes: teica, ka nepazstot savu balsi ierakst un ka viai esot grti izteikt savas domas vienaldzg metla aparta priek. Via lietoja tikai vecmodgo rakstmspalvu, lni velkot vrdus gandrz jau arhaisk rokrakst.

Pdjo vstuli vi sama tiei pirms izlidoanas uz Zemi. Via rakstja:

Mans drgais!

Ms ar tvu vairkas reizes noklausjmies Tavu balsi. Tu saki, ka tu tagad atgriezies, beidzot, mjs pie mums, un ms abi pateicamies Dievam, ka Tu esi sveiks un neskarts. Ak, k ms gribam Tevi redzt, dli! Zini, ms pdj laik jutmies ne visai labi. Tvam ir tda sirds, ka vi vairs nevar uz ilgku laiku iziet no mjas. Bet te vi vl dabja uztraukumu, samis ziu par Tavu atgrieanos. Un ar man veselba nav spdoa, pagjuo nedu atkal stipri reiba galva. Bet nek nopietna nav (un Tu, ldzu neuztraucies), jo dakteris Toms saka, es esmu vl diezgan stipra un s lkmes pries. Es cenos pc iespjas vairk atpsties, lai justos pavisam labi, kad Tu atlidosi. Pacenties, Bob, lai nekas nenotiktu. Ms ldzam Dievu, lai Tu atgrieztos sveiks un vesels. Domas par Tevi piepilda msu sirdis. Msu dzve atkal ir ieguvusi jgu. Atbrauc trk, Bob, trk!

Tevi mlo mamma.

Roberts Mrdoks nolika vstuli un saaudza dres. Viam bija atlikuas daas stundas, bet ldz Zemei vairkas dienas. Teijera ir bezgalgi tla; viam nenonkt tur dzvam. Un atkal, jau kuro reizi, viam liks kda balss noukst sena Robeta Frosta dzejoa pdjs rindas:

Bet vl daudz jdu jnoiet

Un jizpilda savi soljumi,

Pirms es aizmiegu ce.

Vi apsolja atgriezties mjs, un vi turs vrdu. Par spti paai nvei vi atgriezsies uz Zemes.

- Par to nav ne runas! bija teikui rsti. Jums nenokt ldz Zemei. Js nomirsiet.

Un pc tam vii visu pardja. Vii bija aprinjui via nvi ar precizitti ldz sekundei; vii pazioja, tiei kad prsts pukstt sirds un kad apstsies elpoana. No sves pasaules atnest slimba bija nerstjama.

Tomr vi pazioja rstiem, ka dodas uz Zemi. Un via plnam piekrita.

Tagad, kad viam bija palicis ko dzvot mazk par trsdesmit mintm, Mrdoks soojs pa vienu no kua garajiem koridoriem, izsitot sekundes ar papiem uz metlisks grdas.

Vi ir gatavs turt savu soljumu.

Vi apstjs pie sienas skapka un pagrieza nelielu rokturti. Durtias pabrauca sus. Mrdoks pacla acis uz gara auguma vru, kur nekustgi stvja tums dzium. Vi pastiepa roku un kaut ko tri prsldza. Garais vrs ierunjs:

- Jau ir laiks?

- J, - atbildja Roberts Mrdoks. Ir laiks.

Garais vrs viegli spra soli koridor; gaismas stars apspdja via dzii iekritus acis, gandrz vai noslptas zem reljefajiem uzacu lokiem. Via seja bija skarba un straina.

- Nu redzi, - vi pki pasmaidja, - es tiem esmu pati pilnba.

- Tev taisnba, - teica Mrdoks.

Citdi, vi nodomja, nemaz nevar bt, visa jga ir pilnb, nedrkst bt neviena trkuma, pat ne vismazk.

- Mani sauc Roberts Mrdoks, - teica garais vrs akurtaj kosmiskaj form.

Man ir etrdesmit viens gads, es esmu pie pilna prta un veselbas. Esmu pavadjis kosmos divdesmit gadus un tagad atgrieos mjs.

Mrdoka noguruajai sejai prsldja skopa triumfjoa vpsna.

- Cik ilgi vl ko dzvot? - garais vrs jautja.

- Desmit mintes. Varbt plus vl daas sekundes, - lni izrunja Mrdoks. Vii teica, ka spes es nejutu.

- Td gadjum... garais vrs paklusja un tad strauji nopts. - Man ir l.

Mrdoks no jauna pavpsnja. Mana, lai cik t pilnga nebtu, nevar izjust lumu. Un tomr no iem vrdiem viam palika vieglk.

Vi lieliski tiks gal, domja Mrdoks. Vi bs sav viet, un veci nekad nenojauts, ka mjs esmu atgriezies ne jau es. Pc mnea, k norunts, mana sevi atdos kompnijas prstvim. J, vi tiks gal lieliski.

- Atceries, - teica Mrdoks, - kad tu brauksi prom, viiem ir noteikti jnotic, ka tu atgriezies kosmos.

- Protams, - atbildja robots. Un Mrdoks dzirdja, k via paa balss skaidroja: ksd paies mnesis, kuru vi pavads kop ar viiem, vii pavads mani ldz raetei. Vii redzs, k t start no Zemes kosmos, un vii zins, ka es neatgriezos vl divus gadu desmitus. Vii samierinsies ar to, ka dlam nkas atgriezties kosmos, jo astronauts, ja vi nav slims, nevar atstt dienestu ldz sedesmit gadu vecumam. Es tev apgalvoju, ka viss bs preczi t, k tu aprinji.

Noteikti bs, nodomja Mrdoks, ir tau emtas vr visas detaas. Androdam ir t pati atmia, kas man; via balss ir mana balss, via visskkie paradumi ir mani paradumi. Bet, kad vi atsts vecus, it k lai atgrieztos kosmos, viiem no kosmosa tiks regulri sttas manas magntisks lentes, tpat k agrk. Ldz pat viu pdjai stundai. Vii nekad neuzzins, ka es vairs neesmu dzvs.

- Tu jau esi gatavs? klusi jautja garais vrs.

- J, - pamja Mrdoks. Es esmu gatavs.

Vii ska lni soot pa garo koridoru.

Mrdoks atcerjs, k vecki lepojs, kad viu uzma Specilaj dienest, viengo laimgo no visas Teijeras. T bija brniga diena! Splja pilstas orestris, un mrs vecais misters Hrkness teica runu. Vi teica, ka Teijera lepojas ar savu dlu... Un Roberta mte raudja no prieka.

Tomr tas, ka vi devs kosmos, bija viengi pareizais solis. Citiem puiiem t neveics, viiem neiznca ieraudzt sava sapa piepildjumu.

Kop ts dienas, kad vi redzja Mness ekspedcijas atgrieanos, vi ne minti neaubjs, ka ks par astronautu. Aukst decembra dien vi, divpadsmit gadus vecs zns, vroja, k raete nolaias uguns stab, kausjot un prvrot pelnos sasaluo zemi. Sirds dziumos vi toreiz zinja, ka reiz t viu aizness ldz zvaigznm. Kop t laika vi tikai par to sapoja, pacelties augup un aizlidot tlu no Zemes, pret bezgalgiem, sveiem apvriem, uz brnumainm pasaulm, kdas pat ir neiespjami iedomties.

Reti kur spja kosmosa d atteikties no visa. Pat vl tagad, pc divdesmit

gadiem, vi skaidri dzirdja Dlijas balsi: Es ticu, tu mli mani, Bob, bet nepietiekami. Ne t, lai atteiktos no sava sapa. Un via atstja viu, jo zinja, ka viai nav vietas via dzv. Taj bija tikai kosmoss, bezdibengais kosmoss, un raetes, un liesmojoas zvaigznes...

Vi atcerjs pdjo nakti uz Zemes, kad vi pki sajuta Visuma vilinoo bezgalbu. Vi atcerjs pirmsausmas bezmiega stundas un saspringts gaidas, kas bija aptvruas mazo balto namiu, un sevi, guou mjgs istabas klusum. Vi atcerjs lietus lses, kas pret rtu ska bungot pa jumtu, un prkonu, kas prla Kanzasas debesis. Un prkona drdi nemanot ieplda atomraetes duno, kura nesa viu tlu no Zemes, tlu, pie mirgojoajm zvaigznm... tlu...

Tlu.

Gara auguma vrs akurt astronauta form aizvra rjo lku un paskatjs uz ermeni, kur aizpeldja melnaj dzl. Kuis un androds bija viens veselums, kombincija no diviem saretiem un pilngiem mehnismiem, kuri preczi realizja savu uzdevumu.

Robertam Mrdokam ceojums bija beidzies, ilgsjdzes bija gal.

Kad raete gai julija rt nolaids Teijer, Kanzasas tat, tur jau pulcjs auu pi, tie aplaudja un izsauca Roberta Mrdoka vrdu. Bija ieradus visas pilstas amatpersonas, katra ar rpgi sagatavotu runu; pilstas ptju orestra skaas uzlidoja zilaj tl, un brni mja ar karodziiem.

Tad plis pierima. Atomdzinji apklusa, un atvrs lka.

Pardjs Roberts Mrdoks, stalts varonis kosmiskaj form, kas tksto mirdzoos zibos atspoguoja sauli. Vi pasmaidja un pacla roku sveicien, un plis no jauna ska trokot un aplaudt.

Bet lauka mal viu gaidja divi: sakumpis vecs vrs, kur ar trcou roku turjs pie spiea, un veca sieviete ar grumbm kltu seju un miklm acm.

Kad astronauts beidzot izlauzs ldz viiem caur sajsminto fanu pli, vi nokuva viu apskvienos. Vii sara viu aiz rokm un veda sev ldz, veroties vi asars mirdzom acm.

Roberts Mrdoks, viu mass dls, bija atgriezies mjs.

- Nu ko, - atzmja kds pa mal stvoais, - lk, vii ir satikuies.

Via kaimi nopts un papoja galvu. Un tomr man liekas, ka tas nav tas. Kaut k nav sti labi.

- Bet taisni to tau vii gribja, - teica pirmais. T vii ierakstja savos testamentos. Vi vienalga pc mnea aizlidos, vl uz divdesmit gadiem. Kpc atemt o so laiku, kds viam ir, kpc visu sabojt? - Runtjs pardja uz figrm, kuras attlinjs. Vii tau ir perfekti, vai ne? Vi nekad neuzzins..

- J, iet, jums taisnba, - atbildja otrs. Vi nekad neuzzins.

Vii ar skatieniem sekoja vecajiem audm un viu dlam, ldz tie nozuda skatam.

SASTDTJA PIEZME.

Nesapratu: eit personba saglabjas (kas ir acmredzami, kad autors raksta par Robertu), maints tiek tikai organisms lai ko kur ar neruntu pl.

Un td gadjum:

1. Kpc pirms organisma nomaias ir jraksta testaments (bet pirms zobu protezanas acmredzot n)?

2. Kpc Roberta vecki cie no vecuma kaitm? Vai tad vii pai un sabiedrba nav ieinteresti pretj variant: veselba atmaksjas!

...Vispr jau skaidrs, ka trauc himra: jau iepriek pieemts un nekdi nepamatots priekstats, ka, ja reiz prrakstts, tad nav sts (kur nu vl, ja uz atirga substrta). Un t ar tehnikas paldzbu izglbto cilvku pau sk pieskaitt pie tehnikas... Murgs un filoloija, sples ar vrdiem!..


A59.

Dmitrijs TRIFONOVS

Uzdevums 6.6. Diplomti no autiiem.

Uzdevums 6.7. Vai imeniskums vienmr ir viet?

(No grmatas

Uzdevumu krjums no zintniski fantastisks literatras)

1993 (?), 1995

Дмитрий ТРИФОНОВ.

Из книги Сборник задач из НФЛ. Изд.1. 1993. Изд.2. 1995

Задача 6.6. В дипломаты - с пеленок.

Задача 6.7. Всегда ли уместна семейственность?

Amatiertulkojums no krievu valodas

6.6. Diplomts no autiiem

Uz tlas plantas (Kolins Keps Vstnieks uz plantas Noldt - Colin Kapp Ambassador to Verdammt, 1967) zemiei saduras ar neprvaramm grtbm. Citplantieu civilizcija kardinli atiras no Zemes civilizcijas, un starp tm nav nekdu saskares punktu tpc jebkdi zemieu minjumi saprast sveo pasauli izmintjiem beidzas ar oku. Kontakts, neskatoties uz abu puu vlanos, ir princip neiespjams.

Bet medaai ir ar otra puse. Kontakts ir nepiecieams: jo tlkas viena otrai ir Civilizcijas, jo lielki ir potencilie ieguvumi.

Rodas ideja.

Psihiskie traucjumi saskarsm draud jau noformtiem un ieskstjuiem prtiem. Un par vstnieku izraugs zdaini. Par tik riskantu soli iziras neliels zemieu kolonijas lderis, mazua tvs.

Lai mazo vismaz kaut k pasargtu, tvs nosaka - pie citplantieiem vi uztursies tikai daas stundas diennakt (dajais risinjums).

Bet k vl var mazo cilvciu pasargt?

***

Ms tikko pemm fantasta doto risinjumu, minot to pavilkt tlk, uzlabot. Tau pats risinjums rada aubas morlaj aspekt.

6.7. Vai imeniskums vienmr ir viet?

Balstoties uz iepriekjo uzdevumu, pacelsimies mazliet augstk. Kolina Kepa ierosint shma ir slikta ar to, ka pats mazulis nepiedals lmuma pieeman. Ne jau vi izdarja izvli, riskt vai n. T tau nedrkst.

Ko eit vartu maint? Pretruna paliek spk: Kontakts ir nepiecieams Kontakts ir neiespjams.

***

K redzat, morles apsvrumi var ne vien kavt attstbu, bet ar stimult to.

***

Bez uzdevuma slpanas, maskjot to ar sliktu atrisinjumu (vai pat ar labu) var bt ar cits ce (Domts iespjamajam diversantam, sabotierim. Sast.) Atrisinjums nav atrasts, un tds stvoklis tiek uzskatts par absolti acmredzamu. Viena mi-njuma (vai vl labk - vairku, bet viena un t paa tipa minjumu) neveiksme noved pie atteikans no mekljumiem vispr; jautjumi pat nerodas. Kas ar bija vajadzgs.

[Pc antipasaul atrasts instrukcijas K labk blot uzdevumu risinanu.]

PRIEK PATEIKANA - UN OTRDI

6.6. Diplomtos no autiiem. Pretruna: mazulim ir japgst sve pasaule, lai ktu [vstnieks un nav tas, jdara, lai paliktu cilvks.

6.7. Vai imeniskums vienmr ir viet? Pretruna: uz Kontaktu jsta zdainis (absolti tras smadzenes, tabula rasa) un nav jsta zdainis (nedrkst t rkoties ar otra cilvka likteni).

IESPJAMS ATBILDES

6.7. Vai imeniekums vienmr ir viet?

1) Aizstt pieauguo. Bet zem hipnozes - pazstamais efekts "atgrieans brnb". Tiesa, te uzreiz rodas jautjums: ko vi vars pateikt pc transa, vai vispr ko atcersies?

2) Starpnieks-robots. Protams, ne vienkrs, bet spjgs mcties, pie tdiem strd jau msu diens.

Tiesa, pati paapmcbas programma tau ir noteiktas zinanas, kuras pamatojas uz kdiem msu piemumiem, - un var ar trauct sves pasaules uztverei. Varbt o programmu nksies korit, prrakstt.

Vai ar radt paapmcbas paapmcbas programmu. Nu ja pat t traucs...

Ierosinjumi.

S. Siovs (С.В. Сычев): Padart brnu pieauguu ar relatvistisko efektu paldzbu, paskaidrot viam visu un dot iespju izvlties. Ja piekrt atgriezt atpaka brnb un aizst, kurp bivajadzgs, ja nepiekrt ar atgriezt brnb, bet nekur nestt.

V. Sibirjakovs (В.Г. Сибиряков): Ja jau vajadzba ir tik liela apmainties ar kloniem vai ar tro informciju. Kas ir Kontakts? Viens otram noem informciju un mains ar to. Viss ieguvums ir sves informcijas izmantoan. Bet informcija ir bezpersonis-ka, t vienkri ir, un viss, pret to nav attieksmes, un tai uzspaut uz psiholoiju.

Bet, ja kontaktieri to vl nav sapratui, tad viiem vl par agru kontaktt..."

SASATDTJA PIEZMES. J.T.

1.

sts fantasts, protams, apsveiks brnu piedalanos cilvces avangarda paskumos. Jo brniem vajag pau, pau labko apmcbu... Bet ir ar aubas.

2.1.

Abu Trifonova korespondentu ieteiktie risinjumi, iet, nebs dergi. Piemram, klons tau ir tds pat cilvks k entiskais prototips (veckais dvnis), un morls problmas paliek.

Bet noemto sveo informciju tau ar vajag saprast... lai gan te varbt ir solis pareiz virzien.

2.2.

Paos uzdevuma nosacjumos aubga iet vieta par psihiskiem traucjumiem; psiholoija ir prk nenoteikta lieta (tai skait, dadiem cilvkiem t ir dada), lai kaut ko tik strikti postultu.

2.3.

Ja civilizcijas ir absolts (kaut vai im laikam absolts) bezdibenis, tad kontakts nav nepiecieams, jo ieguvuma nebs.

Ja ne absolts, tad kaut ko var atrast, lai virztos uz sapratni. Bet diez vai ir jmekl psiholoij, drzk kds objektvs liets.

2.4.

Civilizcijai tau ir sava objektv puse (kaut vai priekmetisk pasaule), ar to ar jsk. Un skum jbt ne tik daudz vstniekam, cik ptniekam.

3.1.

Ko tad, ja cilvcei (komandai, cilvkam, t.sk.brnam) vajag Kontaktu ar vairkiem vai daudziem tdiem partneriem, k ie citplantiei no Verdammt?

3.2.

Vai tad atvrtba ir tikai brnbas paba, vai tad t nav vajadzga prtam vispr?

3.3.

Un vai tad jebkur vecum cilvki ai zi nav dadi?

3.4.

K modificjas uzdevums, ja kontakts ir ar msu pau (cilvces, kdas kopbas, cilvka, idejas...) pagtni un nkotni? Tas ir vieglk, grtk?

Ja vieglk, tad varbt paprieku japgst laika ceojumi (vai citas kontaktu formas laik) un tikai tad jeras pie radikli svem civilizcijm?

3.5.

K saprast paam sevi radikli cit vecum?

A61.

Leonds AKINAZI

VISIEM IR SAVAS VJBAS

Леонид Ашкинази. У всех есть свои слабости

Amatiertulkojums no krievu valodas

- Visiem ir savas vjbas, vai ne?

Par atbildi klusums. Sarunas biedrs ir prk prsteigts, lai kaut k reatu.

- Saprotu, saprotu... Jums, fiziim, tas ir nedaudz negaidti, vai tiesa?

Klusums.

- Tad es turpinu... man ir tda vjba: ieldzu pie sevis uz prrunm tiei fizius... man patk skatties, k vii atklj sev pasaules neredzamo pusi.

Klusums. Bet sarunas biedrs pamj vi jau ir scis atgties.

- Un es visiem fiziiem dodu iespju uzdot vienu jautjumu. Tikai nejautjiet, vai es eksistju un kpc viens, - smiekli, - tas ir, kpc viens jautjums. Viens t ir kaprze, bet es es eksistju.

Starp citu, atzmu, ka neviens nejaut, t teikt, ko visprcilvcisku. Kad un no k ies boj civilizcija, vai var to glbt. Tpat nejaut, vai viiem tas viss nerds sapn, kamr reani-matori buras... jaut parasti kaut ko no fizikas. Reizm ko personisku.

Sarunas biedrs, - sauksim viu t, lai gan vl nav teicis ne vrda, - mj; acs pards sapraana.

- Nu tad jsu jautjums. Nesteidzieties, padomjiet.

- --... vai ir iespjams mgais dzinjs k enerijas avots?

- O, labs jautjums. Tlt atbildu un bonus paskaidrou, kpc es t izdarju.

Ttad t jsu perpetuums nav iespjams.

Kpc es t izdarju tpc, ka pirmie dai desmiti civilizciju, kuras to izgudroja un uztai-sja, uzvrjs k gaas buljon. Nu j... daas k zivju, bet viena drzk kuva, jsu izpratn, par su zupu.

Tpc, ka visu iegto eneriju vajag izstarot kosmos, Stefana Bolcmaa formula, temperatra aug, un, lk, jums buljons ar civilizciju.

T ka es mazliet pielaboju konstantes, un kuva neiespjams.

Tagad es, jums, draudzi, piedvju izvli: vai nu es js atlaiu dzvu uz Zemi, vai ar paskaidroju, k tomr to uztaist, bet td gadjum, pats saprotiet, atpakacea vairs nav...

...Ar skatienu sekojot diviem liela auguma tehniskajiem ldxstrdniekiem, kuri, sprniem vdinot, pavadja krtjo fizii uz geitu, T. K-gs ar sargtinjumu nodomja, ka nevienam nepietiek mlestbas uz zintni, lai tomr uzzintu un paliktu.

Bet fiziis domja: es nebu es, ja tagad nedabu gatavu!

***

is ir krjuma tres versijas (pirm saucs Tlbraucji, otr Piezmes pie N. Grostia grmatas Atvrtais laiks) tekoais variants (gan steig uzmests).

Abus logo (eit - apvienot logo pustes) man dvjis mans draugs Miervaldis. Viam es vispr esmu daudz pateicbas pard.